![Thanks](https://www.sateliti.info/dbtech/thanks/images/thanks.png)
Thanks:
1
![Likes](https://www.sateliti.info/dbtech/thanks/images/likes.png)
Likes:
1
![Dislikes](https://www.sateliti.info/dbtech/thanks/images/dislikes.png)
Dislikes:
0
-
Member
Supreme Member
- Rep Power
- 58
Ariane 5 lansata pentru a doua oara in 2019
Dupa zborul din februarie, joi, 20 iunie, Ariane 5 a fost lansata din nou de la complexul ELA 3 al bazei spatiale din Kourou, Guiana Franceza. Practic in aceeasi configuratie ca si in februarie, versiunii celei mai puternice, ECA, fiindu-i incredintata plasarea pe orbita a doi sateliti geostationari de telecomunicatie. Misiunea VA 248 a fost cea cu numarul 104 pentru cea mai puternica racheta europeana si respectiv cu numarul 71 pentru configuratia ECA. Ariane 5, care a dus greul programului spatial al Europei, este pe final de cariera, urmand a fi inlocuita de mai moderna Ariane 6. Cei doi pasageri din acest zbor s-au numit T-16, un satelit al operatorului telecom AT&T si Eutelsat 7C, al gigantului cu acelasi nume din Paris. Dupa 28 si respectiv 34 de minute, ei au fost plasat...
More...
Prima lansare chineza de pe o platforma marina si cateva din implicatiile ei pe termen lung
5 iunie a adus un eveniment aparte si chiar daca el nu a fost prea mult comentat de presa, merita sa il discutam, mai ales prin prisma implicatiilor lui pe termen lung. Ancorata la 34.90 de grade nord si 121.19 grade est, in largul Marii Galbene, la circa 400 km de Shanghai, platforma maritima Tai Rui, o barja de 110 m x 80 m adaptata acestui exercitiu, a fost gazda primei lansari de pe mare a Chinei. Misiunea experimentala, denumita generic ‘LM-11 WEY’, dupa parteneriatul cu producatorul auto cu acelasi nume, parteneriat semnat in perspectiva unui transfer de tehnologie intre industria spatiala si cea auto, a adus pe rampa micul lansator CZ 11, ce isi facuse debutul in 2015 intr-un zbor de la Jiuquan. De atunci, alte 5 zboruri fusesera efectuate, de la aceeasi baza spatiala, ultimu...
More...
A sasea lansare Falcon 9 a anului
12 iunie a adus lansarea cu numarul 6 pe anul in curs, a rachetei Falcon 9. Fara emotii pentru cei de la SpaceX, asa cum ne-au obisnuit in ultimul timp, versiunea Block 5 demonstrandu-si deja fiabilitatea. Plecata de pe rampa complexului 4E de la baza spatiala Vandenberg, racheta a ridicat incarcatura pe orbita si apoi a aterizat treapta intai la cateva sute de metri distanta, in ceea ce a fost denumita ‘Landing Zone 4’ sau pe scurt LZ 4 (pe locul vechiului complex SLC 4W). Este vorba de treapta cu indicativul 1051, aflata la al doilea sau zbor (primul in martie, in zborul demonstrativ Demo 1 al cargoului Crew Dragon). Desi la Cape Canaveral, recuperarile la sol au devenit o rutina (13 de astfel de incercari fiind bifate, in conjunctie cu cele 26 de pe mare), pentru Vandenberg este doar al...
More...
Doua zboruri, la cateva zile distanta, readuc Rusia in topul lansarilor mondiale
Cu doua lansari, dupa o pauza de aproape doua luni, Rusia revine usor in topul mondial ajungand la 7 zboruri pe parcursul lui 2019. Clasamentul la jumatatea anului, daca putem spune asa, indica 10 lansari pentru SUA si 9 pentru China (de subliniat ca dintre acestea 2 au esuat), insa toate cele trei mari programe spatiale sunt in plina efervescenta si lucrurile sunt departe de a fi transate. Cele doua zboruri despre care discutam au avut loc la cateva zile distanta, pe 27 si respectiv 30 mai, primul de la baza spatiala Plesetsk, cel de al doilea din Baikonur. Pentru ele au fost folosite cele doua rachete de baza aflate astazi in serviciul Roskosmos: Soyuz 2 (in versiunea 1b, cu o treapta superioara de tipul Fregat M) si Proton M (cu o treapta superioara Breeze M). Primul satelit la care vo...
More...
R3D2, prima misiune de anvergura pentru Rocket Lab
A cincea lansare a unei rachete Electron a avut loc joi, 23 martie, cu o intarziere de cateva zile cauzata de mici problem tehnice la sol, apoi de conditiile meteo nefavorabile, insa in final ea s-a desfasurat fara nici un fel de emotii. Electron s-a aliniat pe mica rampa de lansare a bazei Onenui Station din peninsula Mahia, Noua Zeelanda sau ceea ce generic se cunoaste ca Launch Complex 1. La 23:27 UTC ea a pornit, avand la bord satelitul experimental R3D2 apartinand agentiei americane Defense Advanced Research Projects Agency (DARPA). 53 de minute mai tarziu, satelitul a fost plasat intr-o traiectorie circulara cu altitudinea de 425 km si inclinatia orbitala de 39.5 grade. Aceasta este prima lansare a anului pentru Rocket Lab si vine dupa 3 zboruri in 2018, cand practic compania ...
More...
Al zecelea satelit WGS
Dupa o lansare Delta 4 realizata de United Launch Alliance de la complexul 37B al bazei spatiale Cape Canaveral, US Air Force a receptionat cea de a zecea platforma pentru sistemul sau de comunicatie militara Wideband Global SATCOM. Amanata pentru 90 de minute pentru a clarifica niste probleme de ultim moment semnalate la sol, lansarea a avut loc la ora 00:26 GMT. Racheta Delta 4, in versiune Medium+ 5,4 (Medium+ aflata la penultima sa misiune in flota ULA, 5,4 la ultima sa misiune), s-a achitat cu succes de sarcina incredintata si a trimis pasagerul WGS 10, dupa 36 de minute de abor, intr-o orbita super sincrona. Propulsia electrica il va ajuta, cu o penalizare minima de combustibil, sa intre in orbita GEO dorita, insa va mai dura aproximativ 4 luni pana cand satelitul va fi in pozitia f...
More...
300 de rachete Long March
Sambata 9 martie am asistat la a treia lansare chineza a anului. Desi una de rutina, pasagerul fiind un satelit de telecomunicatie obisnuit din seria ChinaSat (in paranteza trebuie spus ca si prima lansare a anului, cea de pe 10 ianuarie fusese tot cu un satelit ChinaSat), pentru statistica zborul a fost unul special, pentru ca a marcat misiunea cu numarul 300 pentru familia de rachete Long March. Debutul rachetelor Long March a avut loc in aprilie 1970 si de atunci gama lor s-a diversificat foarte mult, in paralel cu evolutia programului spatial chinez. Ca sa ne facem o parere de aceasta crestere accelerata trebuie sa spunem ca pentru primele 100 de lansari au trebuit sa treaca 37 de ani, pentru urmatoarele 100 alti 8 ani si in sfarsit pentru ultimele 100 doar 4 ani. Versiunea Long March...
More...
OneWeb. La inceput de drum
La o distanta de cateva zile, totusi nu vom lasa sa treaca neobservat un eveniment extrem de important ce a avut loc la sfarsitul lunii februarie: pe 27 februarie asistam la debutul celei de a doua megaconstelatii, OneWeb. Amanata de mai multe ori, in final cu peste un an fata de planurile initiale, si pierzand intre timp prim-planul in media internationala in fata rivalilor de la SpaceX, care, asa cum bine ne amintim, reusisera in urma cu fix 12 luni sa trimita in spatiu primii doi sateliti de test ai Starlink-ului lor, OneWeb, sprijinita din spate, atat tehnic cat si financiar, de actori importanti din aerospatial, a reusit sa mearga mai departe si sa deschida anul 2019 printr-o lansare multipla. Zborul a avut loc din Guiana Franceza, la bordul unei rachete Soyuz, operata de Arianespace...
More...
Crew Dragon executa cu succes misiunea Demo 1
Misiunea demonstrativa a primului vehicul SpaceX destinat zborului cu echpaj uman s-a incheiat astazi 8 martie. Crew Dragon care fusese lansat saptamana trecuta, andocase la Statia Spatiala Internationala ISS undeva deasupra Noii Zeelande, dupa 18 orbite in jurul Pamantului. 5 zile mai tarziu, timp in care ramasese atasat lui ISS, s-a decuplat de la sistemul de andocare al modulului Harmony si s-a indepartat usor de statie. Au urmat o serie de manevre cu ajutorul propulsiei de la bord, fortand o reintrare in atmosfera. Apoi un sistem de parasute au ajutat capsula sa incetineasca pana la o viteza acceptabila. Capsula s-a prabusit in apa Oceanului Atlantic de unde a fost recuperata cu succes de nava special pregatita de SpaceX, dupa un scenariu pe care compania l-a exersat inca din ...
More...
Inca o misiune notabila pentru SpaceX. Primul robot lunar privat, transportat in spatiu de Falcon 9. Partea 1
Cea mai moderna versiune a rachetei Falcon 9, Block 5, a fost folosita din nou, vineri 22 februarie, de la complexul SLC 40 al bazei spatiale Cape Canaveral. Cu indicativul B1048, treapta intai a rachetei s-a aflat in al treilea sau zbor, dupa misiunile din 25 iulie 2018 si respectiv 7 octombrie 2018. Ca si in aceste cazuri, dupa mai putin de 10 minute de zbor, ea s-a reintors cu bine pe barja Of Course I Still Love You, in ceea ce a fost cea de a 34-a recuperare de succes reusita de SpaceX. Trei pasageri s-au aflat la bord: robotul lunar israelian Beresheet (primul care s-a separate de racheta, dupa 33 de minute), satelitul de telecomunicatie indonezian PSN 6 (Nusantara Satu) si experimentul S5 al AFRL (Air Force Research Laboratory), ambii separati dupa 44 de minute ...
More...
PSLV C 39, un accident de manual (partea 4). IRNSS 1H, un satelit fantoma
Discutam in primele zile ale lui septembrie 2017 despre lansarea esuata a satelitului indian IRNSS 1H. Era vorba despre un satelit de navigatie pentru sistemul regional pe care India il dezvolta. El fusese proiectat pentru o durata de 10 ani si ar fi trebuit sa inlocuiasca in orbita platforma IRNSS 1A, ale carui ceasuri atomice, din cauza operarii indelungate in spatiu, se defectasera, semnalul de navigatie devenind astfel neutilizabil. Din pacate, imbarcat la bordul rachetei PSLV, principalul vector de lansare al tarii si una dintre cele mai fiabile din lume pana la momentul acela, satelitul nu a mai ajuns in orbita dorita, intrerupand aceasta statistica pozitiva. Dupa cateva zile de confuzii au venit si primele explicatii din partea inginerilor: din cauza unor probleme la dispozi...
More...
Blue Origin, aventura spatiala a lui Jeff Bezos. Partea 2. New Shepard si concurenta
Continuam cu acest articol seria noastra dedicata lui Jeff Bezos si aventurii sale spatiale. New Shepard este deocamdata singurul vehicul spatial al lui Bezos si cel cu care interesul investitorilor si al viitorilor clienti este mentinut. Pana la un punct, o carte de vizita palpabila, intr-o lume in care imaginea si comunicarea sunt atat de importante, pentru ca sunt cele care aduc profitul. Dar New Shepard este mai mult decat atat - este o platforma de incercare a tehnologiilor pentru viitorul transport orbital/suborbital, in care companiile spatiale vor sa invinga aviatia clasica. Trebuie mentionat ca alaturi de Blue Origin, Virgin Galactic si SpaceX au si ele preocupari in aceasta zona, chiar daca variantele lor sunt departe de a coincide din punct de vedere tehnic. ...
More...
-
Member
Supreme Member
- Rep Power
- 58
Spektr-RG. Partea 1. Telescopul isi incepe calatoria in spatiu cu o la
Vineri, pe 12 iulie, Rusia a adus din nou in Baikonur racheta sa mare Proton M dupa ce data de zbor fusese anulata de mai multe ori pentru a permite reparatii de ultim moment la lansator. Avand pe post de treapta auxiliara de propulsie un modul Block DM03, racheta a decolat la 12:30 UTC pentru un zbor de 2 ore, in urma caruia a plasat pe o traiectorie de transfer 500 km x 1.293.000 km x 51.6 grade inclinatie, cel mai nou observator astronomic international, Spektr-RG. Lansarea a fost declarata un succes, satelitul si-a pornit sistemele de la bord si si-a desfacut panourile solare, in scurt timp stabilidu-se si contactul radio cu el. Cantarind 2.7 tone, din care aproximativ 380 kg de combustibil, el este departe de greutatea maxima pe care o poate transporta Proton M, insa scenariul de zb...
More...
Chandrayaan 2, misiunea cu care India porneste din nou spre Luna (partea 2). In sfarsit, in spatiu
A doua misiune lunara a Indiei a fost lansata astazi, 22 iulie, de la Satish Dhawan Space Center. Dupa o intarziere substantiala cauzata de provocarile tehnice din timpul proiectarii si constructiei, apoi o amanare de ultim moment care le-a dat inginerilor ocazia sa inlocuiasca niste echipamente ale lansatorului, Chandrayaan 2, chiar daca a ratat aniversarea a 50 de ani de la prima aselenizare, a ajuns cu bine in spatiu la bordul rachetei mari GSLV Mk 3. Beneficiind de serviciile acesteia, mult mai performanta fata de PSLV cu ajutorul careia India lansase prima sa misiune lunara, Chandrayaan 2 a tintit un zbor scurt de numai 974 de secunde si o injectie intr-o traiectorie 170 km x 39120 km x 21.4 grade, cu o viteza la separare de 10.3 km/s. In final, datorita unei manevre mai ample a trept...
More...
4 sateliti militari rusesti lansati din Plesetsk
O lansare supriza, anuntata doar cu foarte putin timp inainte, a avut loc de la cosmodromul din Plesetsk pe 10 iulie. Pentru ea, rusii au adus pe rampa o versiune exotica daca putem spune asa, a familiei de rachete Soyuz. Este vorba despre Soyuz 2 1v, aceasta fiind a cincea oara cand se foloseste aceasta configuratie. In comparatie cu versiunea obisnuita 1b, 1v nu mai foloseste cele 4 boostere si inlocuieste motorul central al primei trepte RD108 cu veteranul NK33 cel care a fost exportat si in SUA si a provocat atatea neplaceri pe Antares. Si treapta superioara, cea care este responsabila de plasarea fina a satelitilor in orbita, este diferita: aici vorbim despre un modul de tip Volga construit de TsSKB in Samara pe baza tehnologiei folosita la sistemul de propulsie al satelitilor Yantar...
More...
Un pas mic pentru om, un salt uriaş pentru omenire. 50 de ani de la prima aselenizare
More...
Lansarea cu numarul 15, fara noroc pentru Vega. Primul accident al rachetei europene
Joi 11 iulie, cu o amanare impusa de conditiile meteo din Guiana Franceza, cel mai mic lansator european, Vega, a plecat de pe rampa de lansare ELV din Kourou, in ceea ce ar fi trebuit sa fie misiunea sa cu numarul 15. Ca multe din programele spatiale europene, marcate de divergente economice si politice intre statele membre, Vega s-a nascut si ea foarte greu, iar unele din decizii s-au dovedit mai mult decat discutabile pe termen lung (spre exemplu implicarea industriei ucrainene de profil, intre timp grav afectata de sanctiunile impuse de Rusia in urma conflictului dintre cele doua tari). A venit cu intarziere, intre timp piata evoluase, si in acest context noua racheta si-a gasit mai greu locul. Practic, minimul de 4 zboruri pe an ca limita a profitabilitatii pe care Arianespace le tin...
More...
50 de ani de la lansarea misiunii Apollo 11
In urma cu 50 de ani, la ora 13:32 GMT, de la complexul 39 al bazei Kennedy Space Center din Cape Canaveral, cu ajutorul puternicei rachete Saturn 5, era lansata misiunea Apollo 11, avand la bord modulul lunar atasat modulului de comanda, o masa cumulata de 45 de tone din care 4.9 tone dedicata doar aselenizarii. Inautru erau astronautii Neil Armstrong, Michael Collins si Buzz Aldrin, care au petrecut in spatiu un total de 8 zile si 3 ore. De rezerva erau James Lovell, William Anders si Fred Haise, insa nu a fost nevoie sa se apeleze la serviciile lor. In sala de comanda CAPCOM au fost Charles Duke, Ronald Evans, Bruce McCandless, James Lowell, William Anders, Ken Mattingly, Fred Haise, Don L. Lind, Owen Garriott si Harrison Schmitt. 5 echipe de operatiuni, organizate in 4 ture, erau cond...
More...
Sistemul de navigatie european Galileo nefunctional de 4 zile
Vineri, agentia de navigatie europeana GSA (European GNSS Agency) a avertizat toti utilizatorii sistemului european Galileo ca serviciul este pentru moment intrerupt si ca, pentru evitarea problemelor, este indicat ca toate dispozitivele care il folosesc sa treaca pe variantele de rezerva: GPS, Glonass sau Beidou. Nu au fost date mai multe amanunte, indicandu-se doar ca ar fi vorba despre o problema la sistemul de sol, localizata la centrul din Fucino, Italia. Surprinzator avand in vedere ca sistemul are, asa cum este si firesc, solutii de rezerva, care ar trebui sa se activeze automat in astfel de cazuri. Daca acest lucru este corect, inseamna ca satelitii au ramas in continuare sub control, afectata fiind doar partea de transmisie a semnalului de navigatie. O parte din sateliti poarta l...
More...
Satelit meteo rusesc insotit in orbita de 32 de alte platforme mai mici
Vineri 5 iulie, racheta Soyuz a revenit la cosmodromul din Vostochny pentru o misiune destul de complexa: plasarea in trei orbite diferite a nu mai putin de 33 de sateliti, in timp ce la Baikonur Roskosmos este pe ultima suta de metri pentru pregatirea de zbor a lui Spektr-RG, o colaborare astronomica ruso-germana (aceasta din urma va ajunge in spatiu la bordul lui Proton). Misiunea a fost deservita de Soyuz in configuratie 1b, cu o treapta auxiliara de propulsie de tip Fregat M. Cele trei orbite au fost toate polare, astfel ca in ceea ce priveste inclinatia orbitala am avut doar mici variatii, diferenta facandu-se la altitudine. Prima traiectorie a fost atinsa dupa doua activari ale lui Fregat si a fost cea in care s-a separat pasagerul principal Meteor M2-2 (SSO, 828 km altitudine, 98.5...
More...
Falcon Heavy, o racheta inaintea timpului sau. Partea 1. La al treilea zbor, spre certificare
In urma cu cateva zile, pe 25 iunie, am asistat la o noua misiune a celei mai puternice rachete disponibila pe piata la momentul actual, Falcon Heavy. Zborul este al treilea si vine la scurt timp de la lansarea precedenta (din 11 aprilie). Reamintim ca debutul lui Falcon Heavy avusese loc anul trecut, pe 6 februarie. Toate incercarile s-au desfasurat de la complexul LC 39A din Cape Canaveral si cum vorbim de o racheta compusa din 3 trepte intai ale lui Falcon 9, pentru recuperare s-au folosit atat platforma marina ‘Of Course I Still Love You’ cat si cele doua zone de aterizare special create, Landing Zones 1 si 2 (LZ-1 si LZ-2). Asa cum anuntase inca de la inceput, Elon Musk s-a tinut de plan si, in pofida faptului ca din punct de vedere economic racheta nu si-a atins nici pe depar...
More...
Make it rain
Al saptelea zbor din istoria companiei Rocket Lab a venit sambata 29 iunie de la acelasi Launch Complex 1 din Noua Zeelanda, deocamdata singura baza de lansare. Asa cum am mai scris in trecut insa, Rocket Lab pregateste o a doua baza pe teritoriu american. Launch Complex 2 este momentan in constructie la Mid-Atlantic Regional Spaceport, Wallops, Virginia. Despre acesta insa, cu alta ocazie. Operand deja la cadenta ridicata (acesta a fost al treilea zbor pe anul in curs) mica racheta Electron a mai bifat un succes sambata. Lansata cu o intarziere de doua zile, pentru a da inginerilor ragaz sa verifice echipamentul de sol, racheta a plasat dupa un zbor de 53 de minute o incarcatura multipla (7 sateliti de mici dimensiuni) intr-o orbita cu altitudinea de 450 km si inclinatia de 45 de g...
More...
Beidou 3 I2
O noua platforma IGSO (orbita geosincrona inclinata) a fost lansata luni 24 iunie de la baza spatiala chineza Xichang, in sud vestul tarii. Beidou 3 I2, face parte din aceeasi categorie ca si I2-S (plasat pe orbita in 2015) si I1 (care a intrat in serviciu in aprilie). Vorbim despre un satelit de 4.2 tone, transportat pentru inceput, folosind toata puterea rachetei CZ-3B/G2, intr-o orbita intermediara GTO (194 km x 35818 km x 28.6 grade inclinatie). Satelitul va manevra in perioada urmatoare pana la inaltimea geostationara si va schimba inclinatia planului orbital pana la 55 de grade fata de Ecuator. Aceasta este o semnatura a programului de navigatie prin satelit chinez, plecat, spre deosebire de GPS, Glonass sau Galileo, din postura unui sistem regional unde era nevoie de p...
More...
Prima lansare chineza de pe o platforma marina si cateva din implicatiile ei pe termen lung
5 iunie a adus un eveniment aparte si chiar daca el nu a fost prea mult comentat de presa, merita sa il discutam, mai ales prin prisma implicatiilor lui pe termen lung. Ancorata la 34.90 de grade nord si 121.19 grade est, in largul Marii Galbene, la circa 400 km de Shanghai, platforma maritima Tai Rui, o barja de 110 m x 80 m adaptata acestui exercitiu, a fost gazda primei lansari de pe mare a Chinei. Misiunea experimentala, denumita generic ‘LM-11 WEY’, dupa parteneriatul cu producatorul auto cu acelasi nume, parteneriat semnat in perspectiva unui transfer de tehnologie intre industria spatiala si cea auto, a adus pe rampa micul lansator CZ 11, ce isi facuse debutul in 2015 intr-un zbor de la Jiuquan. De atunci, alte 5 zboruri fusesera efectuate, de la aceeasi baza spatiala, ultimu...
More...
A sasea lansare Falcon 9 a anului
12 iunie a adus lansarea cu numarul 6 pe anul in curs, a rachetei Falcon 9. Fara emotii pentru cei de la SpaceX, asa cum ne-au obisnuit in ultimul timp, versiunea Block 5 demonstrandu-si deja fiabilitatea. Plecata de pe rampa complexului 4E de la baza spatiala Vandenberg, racheta a ridicat incarcatura pe orbita si apoi a aterizat treapta intai la cateva sute de metri distanta, in ceea ce a fost denumita ‘Landing Zone 4’ sau pe scurt LZ 4 (pe locul vechiului complex SLC 4W). Este vorba de treapta cu indicativul 1051, aflata la al doilea sau zbor (primul in martie, in zborul demonstrativ Demo 1 al cargoului Crew Dragon). Desi la Cape Canaveral, recuperarile la sol au devenit o rutina (13 de astfel de incercari fiind bifate, in conjunctie cu cele 26 de pe mare), pentru Vandenberg este doar al...
More...
Doua zboruri, la cateva zile distanta, readuc Rusia in topul lansarilor mondiale
Cu doua lansari, dupa o pauza de aproape doua luni, Rusia revine usor in topul mondial ajungand la 7 zboruri pe parcursul lui 2019. Clasamentul la jumatatea anului, daca putem spune asa, indica 10 lansari pentru SUA si 9 pentru China (de subliniat ca dintre acestea 2 au esuat), insa toate cele trei mari programe spatiale sunt in plina efervescenta si lucrurile sunt departe de a fi transate. Cele doua zboruri despre care discutam au avut loc la cateva zile distanta, pe 27 si respectiv 30 mai, primul de la baza spatiala Plesetsk, cel de al doilea din Baikonur. Pentru ele au fost folosite cele doua rachete de baza aflate astazi in serviciul Roskosmos: Soyuz 2 (in versiunea 1b, cu o treapta superioara de tipul Fregat M) si Proton M (cu o treapta superioara Breeze M). Primul satelit la care vo...
More...
-
Member
Supreme Member
- Rep Power
- 58
Spre un mini Falcon 9. Electronul celor de la Rocket Lab va deveni reu
Luni 19 august racheta Electron a revenit pe rampa de lansare a complexului LC 1 din Noua Zeelanda, pentru o misiune cu patru sateliti. Pasagerul principal, BlackSky Global 4 a fost insotit in acest zbor de 3 nanosateliti Cubesat de tip 6U, Pearl White 1 si 2 (dezvoltati de Air Force Space Command) si respectiv BRO 1 (Breizh Reconnaissance Orbiter), dezvoltat de UnseenLabs din Franta. Pearl White 1 si 2 au fost construiti de Tiger Innovations Inc. din Virginia si vor opera timp de un an, urmand sa testeze o serie de tehnologii cheie pentru viitorii sateliti ai fortelor aeriene americane. BRO 1, primul dintr-o viitoare constelatie, a fost construit de GOMSpace pentru monitorizarea traficului aerian si maritim folosind tehnologii de ultima generatie pentru scanarea spectrului electrom...
More...
AEHF 5
Al cincilea si totodata penultimul satelit al seriei AEHF (Advanced Extreme High Frequency Satellite) a fost lansat pe 8 august de o racheta Atlas 5 de la complexul 41 al bazei spatiale Cape Canaveral. Ca si la precedenta lansare, s-a folosit configuratia 551. Am avut parte de un zbor de 5 ore si 40 de minute pentru plasarea satelitului intr-o orbita GTO. El vine sa intareasca sistemul cu un nou nod de comunicatie dupa AEHF 1 (lansat in 2010), AEHF 2(lansat in mai 2012), AEHF 3 (lansat in septembrie 2013) si AEHF 4 (lansat in octombrie 2018). Cei patru sunt localizati la 4 grade longitudine estica, 67.5 grade longitudine vestica, 152 de grade longitudine estica si respectiv 105 grade longitudine vestica. AEHF 5, care mai are inca de manevrat pana la pozitia finala, va fi probabil pl...
More...
O alta racheta de clasa mica isi face debutul pe piata chineza
Sambata 17 august, baza spatiala Jiuquan a gazduit lansarea unei noi rachete chineze de clasa mica. Jielong 1 a fost prezentata pe piata ca o noua alternativa privata la rachetele operate de agentia spatiala CNSA. Ea a fost dezvoltata de China Rocket Co., Ltd., de fapt o subsidiara a lui CALT (China Academy of Launch Vehicle Technology) unul din contractorii guvernamentali ai CNSA. Asa cum atrageam atentia si intr-unul din articolele trecute, din acest motiv in China este destul de greu de trasat o demarcare clara intre proiectele guvernamentale si cele private, transferul de tehnologie si sustinerea financiara din partea statului existand de multe ori in spatele asa ziselor companii private. Jielong 1, ca si concurentele sale, este o racheta pe baza de combustibil solid, cu care, nu surp...
More...
Ariane VA 249
Zborul VA249 al rachetei europene Ariane 5 a avut loc marti 6 august folosind un scenariu clasic: 2 pasageri de clasa mare au fost transportati de versiunea cea mai puternica a lansatorului, ECA, dupa un zbor scurt de aproximativ jumatate de ora, intr-o orbita GTO 250 km x 35786 km x 4.5 grade inclinatie. Primul dintre ei este Intelsat 39, un satelit de 6.6 tone construit de Maxar Technologies (vechia companie SS/L Space Systems/Loral) pe platforma sa 1300. El va fi stationat la 62 de grade longitudine estica, urmand sa il inlocuiasca in serviciu pe Intelsat 902. Al doilea se numeste EDRS C/Hylas 3 si va opera de la 31 de grade est. Este o cooperare intre ESA, partenerii sai industriali si operatorul telecom britanic Avanti. Airbus, din pozitia sa de contractor principal a coordonat proie...
More...
Amos 17
Marti 6 august, SpaceX a lansat la bordul rachetei sale Falcon 9 un nou satelit de telecomunicatii israelian. Amos 17 s-a separat dupa 32 de minute de zbor, intr-o orbita eliptica cu apogeul la inaltimea geostationara (215 km x 36110 km x 27 de grade inclinatie) si va urma sa manevreze singur pana la pozitia orbitala finala, la 17 grade longitudine estica, acolo unde urmeaza sa inlocuiasca platforma Amos 5, ce s-a defectat in 2015. Din cauza greutatii ridicate a satelitului (in jur de 7.2 tone), Falcon 9 nu a mai zburat cum o face de obicei, intr-o traiectorie super sincrona, iar treapta intai B1047, parte a blocului modernizat 5, desi potential reutilizabila dincolo de cele 3 incercari de pana acum, a trebuit abandonata. A fost insa recuperate, cu ajutorul plasei instalate pe nava ...
More...
Al patrulea satelit al seriei de comunicatie Blagovest, lansat din Baikonur
More...
Yaogan 30, seria 5
More...
Un nou satelit Meridian lansat de Rusia
Pe 30 iulie, Rusia a lansat din Plesetsk al optulea sau satelit din programul Meridian. Aparent fara probleme, o mentiune pe care trebuie sa o facem, pentru ca daca ne uitam in urma, programul, inca de la inceputul sau in 2006, a avut destule sincope: Meridian 2 a fost lasat de racheta pe o orbita mai joasa decat se dorea, in timp ce Meridian 5 a fost pierdut intr-un zbor din 2011. In 2016, programul ar fi trebuit sa cunoasca o modernizare, dar ea s-a amanat, Roskosmos comandand in loc alte patru platforme furnizorului ISS Reshetnev. Meridian No.18L face parte tocmai din acest lot nou de sateliti. Dupa 140 de minute, el a ajuns intr-o orbita eliptica de tip Molniya, o traiectorie inventata de oamenii de stiinta din URSS pentru satelitii cu acelasi nume. O geometrie alternativa a cla...
More...
SpaceX se achita de misiunea CRS 18
SpaceX a lansat la bordul rachetei sale Falcon 9, misiunea cu numarul 18 din cele 20 contractate in cadrul programului NASA Commercial Orbital Transportation Services. Cu exceptia incidentului din iunie 2015, toate cargourile trimise au ajuns cu bine la ISS, si considerand si pretul (3 miliarde de dolari) putem spune ca Agentia Americana are toate motivele sa se declare multumita. Insa o eventuala extensie a acestor servicii tine doar de modul cum administratia de la Washington va privi Statia Spatiala Internationala in anii urmatori. Teoretic un al doilea contract Commercial Resupply Services ar putea fi semnat, el urmand sa acopere cel putin o parte din decada urmatoare. Scopul principal, acela de a dezvolta industria privata si de a avea la dispozitie mai multi furnizori, readucand com...
More...
Competitia privata se ascute si pe piata rachetelor din China
25 iulie a marcat primul succes orbital al unei rachete private chineze. Este vorba despre Hyperbola 1 a celor de la Interstellar Glory Space Technology Ltd. Din Beijing, sau asa cum sunt cunoscuti din punct de vedere comercial, i-Space. Evenimentul vine dupa 2 incercari nereusite ale competitorilor de la OneSpace (martie 2019 cu racheta OS-M1) si LandSpace (octombrie 2018 cu racheta Zhuque-1). Toate cele trei rachete concureaza in aceeasi clasa (aproximativ 20 m lungime, 20-30 de tone greutate la lansare, incarcatura utila 200-300 kg, zbor in orbita LEO joasa, undeva la 300 km altitudine) si folosesc infrastructura bazei Jiuquan Satellite Launch Center. Si daca tot am amintit acest lucru, trebuie sa spunem ca in China, data fiind natura acestor proiecte, delimitarea intre privat si...
More...
Chandrayaan 2, misiunea cu care India porneste din nou spre Luna (partea 2). In sfarsit, in spatiu
A doua misiune lunara a Indiei a fost lansata astazi, 22 iulie, de la Satish Dhawan Space Center. Dupa o intarziere substantiala cauzata de provocarile tehnice din timpul proiectarii si constructiei, apoi o amanare de ultim moment care le-a dat inginerilor ocazia sa inlocuiasca niste echipamente ale lansatorului, Chandrayaan 2, chiar daca a ratat aniversarea a 50 de ani de la prima aselenizare, a ajuns cu bine in spatiu la bordul rachetei mari GSLV Mk 3. Beneficiind de serviciile acesteia, mult mai performanta fata de PSLV cu ajutorul careia India lansase prima sa misiune lunara, Chandrayaan 2 a tintit un zbor scurt de numai 974 de secunde si o injectie intr-o traiectorie 170 km x 39120 km x 21.4 grade, cu o viteza la separare de 10.3 km/s. In final, datorita unei manevre mai ample a trept...
More...
4 sateliti militari rusesti lansati din Plesetsk
O lansare supriza, anuntata doar cu foarte putin timp inainte, a avut loc de la cosmodromul din Plesetsk pe 10 iulie. Pentru ea, rusii au adus pe rampa o versiune exotica daca putem spune asa, a familiei de rachete Soyuz. Este vorba despre Soyuz 2 1v, aceasta fiind a cincea oara cand se foloseste aceasta configuratie. In comparatie cu versiunea obisnuita 1b, 1v nu mai foloseste cele 4 boostere si inlocuieste motorul central al primei trepte RD108 cu veteranul NK33 cel care a fost exportat si in SUA si a provocat atatea neplaceri pe Antares. Si treapta superioara, cea care este responsabila de plasarea fina a satelitilor in orbita, este diferita: aici vorbim despre un modul de tip Volga construit de TsSKB in Samara pe baza tehnologiei folosita la sistemul de propulsie al satelitilor Yantar...
More...
Un pas mic pentru om, un salt uriaş pentru omenire. 50 de ani de la prima aselenizare
More...
Lansarea cu numarul 15, fara noroc pentru Vega. Primul accident al rachetei europene
Joi 11 iulie, cu o amanare impusa de conditiile meteo din Guiana Franceza, cel mai mic lansator european, Vega, a plecat de pe rampa de lansare ELV din Kourou, in ceea ce ar fi trebuit sa fie misiunea sa cu numarul 15. Ca multe din programele spatiale europene, marcate de divergente economice si politice intre statele membre, Vega s-a nascut si ea foarte greu, iar unele din decizii s-au dovedit mai mult decat discutabile pe termen lung (spre exemplu implicarea industriei ucrainene de profil, intre timp grav afectata de sanctiunile impuse de Rusia in urma conflictului dintre cele doua tari). A venit cu intarziere, intre timp piata evoluase, si in acest context noua racheta si-a gasit mai greu locul. Practic, minimul de 4 zboruri pe an ca limita a profitabilitatii pe care Arianespace le tin...
More...
50 de ani de la lansarea misiunii Apollo 11
In urma cu 50 de ani, la ora 13:32 GMT, de la complexul 39 al bazei Kennedy Space Center din Cape Canaveral, cu ajutorul puternicei rachete Saturn 5, era lansata misiunea Apollo 11, avand la bord modulul lunar atasat modulului de comanda, o masa cumulata de 45 de tone din care 4.9 tone dedicata doar aselenizarii. Inautru erau astronautii Neil Armstrong, Michael Collins si Buzz Aldrin, care au petrecut in spatiu un total de 8 zile si 3 ore. De rezerva erau James Lovell, William Anders si Fred Haise, insa nu a fost nevoie sa se apeleze la serviciile lor. In sala de comanda CAPCOM au fost Charles Duke, Ronald Evans, Bruce McCandless, James Lowell, William Anders, Ken Mattingly, Fred Haise, Don L. Lind, Owen Garriott si Harrison Schmitt. 5 echipe de operatiuni, organizate in 4 ture, erau cond...
More...
Sistemul de navigatie european Galileo nefunctional de 4 zile
Vineri, agentia de navigatie europeana GSA (European GNSS Agency) a avertizat toti utilizatorii sistemului european Galileo ca serviciul este pentru moment intrerupt si ca, pentru evitarea problemelor, este indicat ca toate dispozitivele care il folosesc sa treaca pe variantele de rezerva: GPS, Glonass sau Beidou. Nu au fost date mai multe amanunte, indicandu-se doar ca ar fi vorba despre o problema la sistemul de sol, localizata la centrul din Fucino, Italia. Surprinzator avand in vedere ca sistemul are, asa cum este si firesc, solutii de rezerva, care ar trebui sa se activeze automat in astfel de cazuri. Daca acest lucru este corect, inseamna ca satelitii au ramas in continuare sub control, afectata fiind doar partea de transmisie a semnalului de navigatie. O parte din sateliti poarta l...
More...
Satelit meteo rusesc insotit in orbita de 32 de alte platforme mai mici
Vineri 5 iulie, racheta Soyuz a revenit la cosmodromul din Vostochny pentru o misiune destul de complexa: plasarea in trei orbite diferite a nu mai putin de 33 de sateliti, in timp ce la Baikonur Roskosmos este pe ultima suta de metri pentru pregatirea de zbor a lui Spektr-RG, o colaborare astronomica ruso-germana (aceasta din urma va ajunge in spatiu la bordul lui Proton). Misiunea a fost deservita de Soyuz in configuratie 1b, cu o treapta auxiliara de propulsie de tip Fregat M. Cele trei orbite au fost toate polare, astfel ca in ceea ce priveste inclinatia orbitala am avut doar mici variatii, diferenta facandu-se la altitudine. Prima traiectorie a fost atinsa dupa doua activari ale lui Fregat si a fost cea in care s-a separat pasagerul principal Meteor M2-2 (SSO, 828 km altitudine, 98.5...
More...
Falcon Heavy, o racheta inaintea timpului sau. Partea 1. La al treilea zbor, spre certificare
In urma cu cateva zile, pe 25 iunie, am asistat la o noua misiune a celei mai puternice rachete disponibila pe piata la momentul actual, Falcon Heavy. Zborul este al treilea si vine la scurt timp de la lansarea precedenta (din 11 aprilie). Reamintim ca debutul lui Falcon Heavy avusese loc anul trecut, pe 6 februarie. Toate incercarile s-au desfasurat de la complexul LC 39A din Cape Canaveral si cum vorbim de o racheta compusa din 3 trepte intai ale lui Falcon 9, pentru recuperare s-au folosit atat platforma marina ‘Of Course I Still Love You’ cat si cele doua zone de aterizare special create, Landing Zones 1 si 2 (LZ-1 si LZ-2). Asa cum anuntase inca de la inceput, Elon Musk s-a tinut de plan si, in pofida faptului ca din punct de vedere economic racheta nu si-a atins nici pe depar...
More...
Make it rain
Al saptelea zbor din istoria companiei Rocket Lab a venit sambata 29 iunie de la acelasi Launch Complex 1 din Noua Zeelanda, deocamdata singura baza de lansare. Asa cum am mai scris in trecut insa, Rocket Lab pregateste o a doua baza pe teritoriu american. Launch Complex 2 este momentan in constructie la Mid-Atlantic Regional Spaceport, Wallops, Virginia. Despre acesta insa, cu alta ocazie. Operand deja la cadenta ridicata (acesta a fost al treilea zbor pe anul in curs) mica racheta Electron a mai bifat un succes sambata. Lansata cu o intarziere de doua zile, pentru a da inginerilor ragaz sa verifice echipamentul de sol, racheta a plasat dupa un zbor de 53 de minute o incarcatura multipla (7 sateliti de mici dimensiuni) intr-o orbita cu altitudinea de 450 km si inclinatia de 45 de g...
More...
-
Member
Supreme Member
- Rep Power
- 58
Aehf 5
Al cincilea si totodata penultimul satelit al seriei AEHF (Advanced Extreme High Frequency Satellite) a fost lansat pe 8 august de o racheta Atlas 5 de la complexul 41 al bazei spatiale Cape Canaveral. Ca si la precedenta lansare, s-a folosit configuratia 551. Am avut parte de un zbor de 5 ore si 40 de minute pentru plasarea satelitului intr-o orbita GTO. El vine sa intareasca sistemul cu un nou nod de comunicatie dupa AEHF 1 (lansat in 2010), AEHF 2(lansat in mai 2012), AEHF 3 (lansat in septembrie 2013) si AEHF 4 (lansat in octombrie 2018). Cei patru sunt localizati la 4 grade longitudine estica, 67.5 grade longitudine vestica, 152 de grade longitudine estica si respectiv 105 grade longitudine vestica. AEHF 5, care mai are inca de manevrat pana la pozitia finala, va fi probabil pl...
More...
O alta racheta de clasa mica isi face debutul pe piata chineza
Sambata 17 august, baza spatiala Jiuquan a gazduit lansarea unei noi rachete chineze de clasa mica. Jielong 1 a fost prezentata pe piata ca o noua alternativa privata la rachetele operate de agentia spatiala CNSA. Ea a fost dezvoltata de China Rocket Co., Ltd., de fapt o subsidiara a lui CALT (China Academy of Launch Vehicle Technology) unul din contractorii guvernamentali ai CNSA. Asa cum atrageam atentia si intr-unul din articolele trecute, din acest motiv in China este destul de greu de trasat o demarcare clara intre proiectele guvernamentale si cele private, transferul de tehnologie si sustinerea financiara din partea statului existand de multe ori in spatele asa ziselor companii private. Jielong 1, ca si concurentele sale, este o racheta pe baza de combustibil solid, cu care, nu surp...
More...
Ariane VA 249
Zborul VA249 al rachetei europene Ariane 5 a avut loc marti 6 august folosind un scenariu clasic: 2 pasageri de clasa mare au fost transportati de versiunea cea mai puternica a lansatorului, ECA, dupa un zbor scurt de aproximativ jumatate de ora, intr-o orbita GTO 250 km x 35786 km x 4.5 grade inclinatie. Primul dintre ei este Intelsat 39, un satelit de 6.6 tone construit de Maxar Technologies (vechia companie SS/L Space Systems/Loral) pe platforma sa 1300. El va fi stationat la 62 de grade longitudine estica, urmand sa il inlocuiasca in serviciu pe Intelsat 902. Al doilea se numeste EDRS C/Hylas 3 si va opera de la 31 de grade est. Este o cooperare intre ESA, partenerii sai industriali si operatorul telecom britanic Avanti. Airbus, din pozitia sa de contractor principal a coordonat proie...
More...
Amos 17
Marti 6 august, SpaceX a lansat la bordul rachetei sale Falcon 9 un nou satelit de telecomunicatii israelian. Amos 17 s-a separat dupa 32 de minute de zbor, intr-o orbita eliptica cu apogeul la inaltimea geostationara (215 km x 36110 km x 27 de grade inclinatie) si va urma sa manevreze singur pana la pozitia orbitala finala, la 17 grade longitudine estica, acolo unde urmeaza sa inlocuiasca platforma Amos 5, ce s-a defectat in 2015. Din cauza greutatii ridicate a satelitului (in jur de 7.2 tone), Falcon 9 nu a mai zburat cum o face de obicei, intr-o traiectorie super sincrona, iar treapta intai B1047, parte a blocului modernizat 5, desi potential reutilizabila dincolo de cele 3 incercari de pana acum, a trebuit abandonata. A fost insa recuperate, cu ajutorul plasei instalate pe nava ...
More...
Al patrulea satelit al seriei de comunicatie Blagovest, lansat din Baikonur
More...
Yaogan 30, seria 5
More...
Un nou satelit Meridian lansat de Rusia
Pe 30 iulie, Rusia a lansat din Plesetsk al optulea sau satelit din programul Meridian. Aparent fara probleme, o mentiune pe care trebuie sa o facem, pentru ca daca ne uitam in urma, programul, inca de la inceputul sau in 2006, a avut destule sincope: Meridian 2 a fost lasat de racheta pe o orbita mai joasa decat se dorea, in timp ce Meridian 5 a fost pierdut intr-un zbor din 2011. In 2016, programul ar fi trebuit sa cunoasca o modernizare, dar ea s-a amanat, Roskosmos comandand in loc alte patru platforme furnizorului ISS Reshetnev. Meridian No.18L face parte tocmai din acest lot nou de sateliti. Dupa 140 de minute, el a ajuns intr-o orbita eliptica de tip Molniya, o traiectorie inventata de oamenii de stiinta din URSS pentru satelitii cu acelasi nume. O geometrie alternativa a cla...
More...
SpaceX se achita de misiunea CRS 18
SpaceX a lansat la bordul rachetei sale Falcon 9, misiunea cu numarul 18 din cele 20 contractate in cadrul programului NASA Commercial Orbital Transportation Services. Cu exceptia incidentului din iunie 2015, toate cargourile trimise au ajuns cu bine la ISS, si considerand si pretul (3 miliarde de dolari) putem spune ca Agentia Americana are toate motivele sa se declare multumita. Insa o eventuala extensie a acestor servicii tine doar de modul cum administratia de la Washington va privi Statia Spatiala Internationala in anii urmatori. Teoretic un al doilea contract Commercial Resupply Services ar putea fi semnat, el urmand sa acopere cel putin o parte din decada urmatoare. Scopul principal, acela de a dezvolta industria privata si de a avea la dispozitie mai multi furnizori, readucand com...
More...
Competitia privata se ascute si pe piata rachetelor din China
25 iulie a marcat primul succes orbital al unei rachete private chineze. Este vorba despre Hyperbola 1 a celor de la Interstellar Glory Space Technology Ltd. Din Beijing, sau asa cum sunt cunoscuti din punct de vedere comercial, i-Space. Evenimentul vine dupa 2 incercari nereusite ale competitorilor de la OneSpace (martie 2019 cu racheta OS-M1) si LandSpace (octombrie 2018 cu racheta Zhuque-1). Toate cele trei rachete concureaza in aceeasi clasa (aproximativ 20 m lungime, 20-30 de tone greutate la lansare, incarcatura utila 200-300 kg, zbor in orbita LEO joasa, undeva la 300 km altitudine) si folosesc infrastructura bazei Jiuquan Satellite Launch Center. Si daca tot am amintit acest lucru, trebuie sa spunem ca in China, data fiind natura acestor proiecte, delimitarea intre privat si...
More...
Chandrayaan 2, misiunea cu care India porneste din nou spre Luna (partea 2). In sfarsit, in spatiu
A doua misiune lunara a Indiei a fost lansata astazi, 22 iulie, de la Satish Dhawan Space Center. Dupa o intarziere substantiala cauzata de provocarile tehnice din timpul proiectarii si constructiei, apoi o amanare de ultim moment care le-a dat inginerilor ocazia sa inlocuiasca niste echipamente ale lansatorului, Chandrayaan 2, chiar daca a ratat aniversarea a 50 de ani de la prima aselenizare, a ajuns cu bine in spatiu la bordul rachetei mari GSLV Mk 3. Beneficiind de serviciile acesteia, mult mai performanta fata de PSLV cu ajutorul careia India lansase prima sa misiune lunara, Chandrayaan 2 a tintit un zbor scurt de numai 974 de secunde si o injectie intr-o traiectorie 170 km x 39120 km x 21.4 grade, cu o viteza la separare de 10.3 km/s. In final, datorita unei manevre mai ample a trept...
More...
4 sateliti militari rusesti lansati din Plesetsk
O lansare supriza, anuntata doar cu foarte putin timp inainte, a avut loc de la cosmodromul din Plesetsk pe 10 iulie. Pentru ea, rusii au adus pe rampa o versiune exotica daca putem spune asa, a familiei de rachete Soyuz. Este vorba despre Soyuz 2 1v, aceasta fiind a cincea oara cand se foloseste aceasta configuratie. In comparatie cu versiunea obisnuita 1b, 1v nu mai foloseste cele 4 boostere si inlocuieste motorul central al primei trepte RD108 cu veteranul NK33 cel care a fost exportat si in SUA si a provocat atatea neplaceri pe Antares. Si treapta superioara, cea care este responsabila de plasarea fina a satelitilor in orbita, este diferita: aici vorbim despre un modul de tip Volga construit de TsSKB in Samara pe baza tehnologiei folosita la sistemul de propulsie al satelitilor Yantar...
More...
Un pas mic pentru om, un salt uriaş pentru omenire. 50 de ani de la prima aselenizare
More...
Lansarea cu numarul 15, fara noroc pentru Vega. Primul accident al rachetei europene
Joi 11 iulie, cu o amanare impusa de conditiile meteo din Guiana Franceza, cel mai mic lansator european, Vega, a plecat de pe rampa de lansare ELV din Kourou, in ceea ce ar fi trebuit sa fie misiunea sa cu numarul 15. Ca multe din programele spatiale europene, marcate de divergente economice si politice intre statele membre, Vega s-a nascut si ea foarte greu, iar unele din decizii s-au dovedit mai mult decat discutabile pe termen lung (spre exemplu implicarea industriei ucrainene de profil, intre timp grav afectata de sanctiunile impuse de Rusia in urma conflictului dintre cele doua tari). A venit cu intarziere, intre timp piata evoluase, si in acest context noua racheta si-a gasit mai greu locul. Practic, minimul de 4 zboruri pe an ca limita a profitabilitatii pe care Arianespace le tin...
More...
50 de ani de la lansarea misiunii Apollo 11
In urma cu 50 de ani, la ora 13:32 GMT, de la complexul 39 al bazei Kennedy Space Center din Cape Canaveral, cu ajutorul puternicei rachete Saturn 5, era lansata misiunea Apollo 11, avand la bord modulul lunar atasat modulului de comanda, o masa cumulata de 45 de tone din care 4.9 tone dedicata doar aselenizarii. Inautru erau astronautii Neil Armstrong, Michael Collins si Buzz Aldrin, care au petrecut in spatiu un total de 8 zile si 3 ore. De rezerva erau James Lovell, William Anders si Fred Haise, insa nu a fost nevoie sa se apeleze la serviciile lor. In sala de comanda CAPCOM au fost Charles Duke, Ronald Evans, Bruce McCandless, James Lowell, William Anders, Ken Mattingly, Fred Haise, Don L. Lind, Owen Garriott si Harrison Schmitt. 5 echipe de operatiuni, organizate in 4 ture, erau cond...
More...
Sistemul de navigatie european Galileo nefunctional de 4 zile
Vineri, agentia de navigatie europeana GSA (European GNSS Agency) a avertizat toti utilizatorii sistemului european Galileo ca serviciul este pentru moment intrerupt si ca, pentru evitarea problemelor, este indicat ca toate dispozitivele care il folosesc sa treaca pe variantele de rezerva: GPS, Glonass sau Beidou. Nu au fost date mai multe amanunte, indicandu-se doar ca ar fi vorba despre o problema la sistemul de sol, localizata la centrul din Fucino, Italia. Surprinzator avand in vedere ca sistemul are, asa cum este si firesc, solutii de rezerva, care ar trebui sa se activeze automat in astfel de cazuri. Daca acest lucru este corect, inseamna ca satelitii au ramas in continuare sub control, afectata fiind doar partea de transmisie a semnalului de navigatie. O parte din sateliti poarta l...
More...
Satelit meteo rusesc insotit in orbita de 32 de alte platforme mai mici
Vineri 5 iulie, racheta Soyuz a revenit la cosmodromul din Vostochny pentru o misiune destul de complexa: plasarea in trei orbite diferite a nu mai putin de 33 de sateliti, in timp ce la Baikonur Roskosmos este pe ultima suta de metri pentru pregatirea de zbor a lui Spektr-RG, o colaborare astronomica ruso-germana (aceasta din urma va ajunge in spatiu la bordul lui Proton). Misiunea a fost deservita de Soyuz in configuratie 1b, cu o treapta auxiliara de propulsie de tip Fregat M. Cele trei orbite au fost toate polare, astfel ca in ceea ce priveste inclinatia orbitala am avut doar mici variatii, diferenta facandu-se la altitudine. Prima traiectorie a fost atinsa dupa doua activari ale lui Fregat si a fost cea in care s-a separat pasagerul principal Meteor M2-2 (SSO, 828 km altitudine, 98.5...
More...
Falcon Heavy, o racheta inaintea timpului sau. Partea 1. La al treilea zbor, spre certificare
In urma cu cateva zile, pe 25 iunie, am asistat la o noua misiune a celei mai puternice rachete disponibila pe piata la momentul actual, Falcon Heavy. Zborul este al treilea si vine la scurt timp de la lansarea precedenta (din 11 aprilie). Reamintim ca debutul lui Falcon Heavy avusese loc anul trecut, pe 6 februarie. Toate incercarile s-au desfasurat de la complexul LC 39A din Cape Canaveral si cum vorbim de o racheta compusa din 3 trepte intai ale lui Falcon 9, pentru recuperare s-au folosit atat platforma marina ‘Of Course I Still Love You’ cat si cele doua zone de aterizare special create, Landing Zones 1 si 2 (LZ-1 si LZ-2). Asa cum anuntase inca de la inceput, Elon Musk s-a tinut de plan si, in pofida faptului ca din punct de vedere economic racheta nu si-a atins nici pe depar...
More...
Make it rain
Al saptelea zbor din istoria companiei Rocket Lab a venit sambata 29 iunie de la acelasi Launch Complex 1 din Noua Zeelanda, deocamdata singura baza de lansare. Asa cum am mai scris in trecut insa, Rocket Lab pregateste o a doua baza pe teritoriu american. Launch Complex 2 este momentan in constructie la Mid-Atlantic Regional Spaceport, Wallops, Virginia. Despre acesta insa, cu alta ocazie. Operand deja la cadenta ridicata (acesta a fost al treilea zbor pe anul in curs) mica racheta Electron a mai bifat un succes sambata. Lansata cu o intarziere de doua zile, pentru a da inginerilor ragaz sa verifice echipamentul de sol, racheta a plasat dupa un zbor de 53 de minute o incarcatura multipla (7 sateliti de mici dimensiuni) intr-o orbita cu altitudinea de 450 km si inclinatia de 45 de g...
More...
-
Member
Supreme Member
- Rep Power
- 58
O alta racheta de clasa mica isi face debutul pe piata chineza
Sambata 17 august, baza spatiala Jiuquan a gazduit lansarea unei noi rachete chineze de clasa mica. Jielong 1 a fost prezentata pe piata ca o noua alternativa privata la rachetele operate de agentia spatiala CNSA. Ea a fost dezvoltata de China Rocket Co., Ltd., de fapt o subsidiara a lui CALT (China Academy of Launch Vehicle Technology) unul din contractorii guvernamentali ai CNSA. Asa cum atrageam atentia si intr-unul din articolele trecute, din acest motiv in China este destul de greu de trasat o demarcare clara intre proiectele guvernamentale si cele private, transferul de tehnologie si sustinerea financiara din partea statului existand de multe ori in spatele asa ziselor companii private. Jielong 1, ca si concurentele sale, este o racheta pe baza de combustibil solid, cu care, nu surp...
More...
Ariane VA 249
Zborul VA249 al rachetei europene Ariane 5 a avut loc marti 6 august folosind un scenariu clasic: 2 pasageri de clasa mare au fost transportati de versiunea cea mai puternica a lansatorului, ECA, dupa un zbor scurt de aproximativ jumatate de ora, intr-o orbita GTO 250 km x 35786 km x 4.5 grade inclinatie. Primul dintre ei este Intelsat 39, un satelit de 6.6 tone construit de Maxar Technologies (vechia companie SS/L Space Systems/Loral) pe platforma sa 1300. El va fi stationat la 62 de grade longitudine estica, urmand sa il inlocuiasca in serviciu pe Intelsat 902. Al doilea se numeste EDRS C/Hylas 3 si va opera de la 31 de grade est. Este o cooperare intre ESA, partenerii sai industriali si operatorul telecom britanic Avanti. Airbus, din pozitia sa de contractor principal a coordonat proie...
More...
Amos 17
Marti 6 august, SpaceX a lansat la bordul rachetei sale Falcon 9 un nou satelit de telecomunicatii israelian. Amos 17 s-a separat dupa 32 de minute de zbor, intr-o orbita eliptica cu apogeul la inaltimea geostationara (215 km x 36110 km x 27 de grade inclinatie) si va urma sa manevreze singur pana la pozitia orbitala finala, la 17 grade longitudine estica, acolo unde urmeaza sa inlocuiasca platforma Amos 5, ce s-a defectat in 2015. Din cauza greutatii ridicate a satelitului (in jur de 7.2 tone), Falcon 9 nu a mai zburat cum o face de obicei, intr-o traiectorie super sincrona, iar treapta intai B1047, parte a blocului modernizat 5, desi potential reutilizabila dincolo de cele 3 incercari de pana acum, a trebuit abandonata. A fost insa recuperate, cu ajutorul plasei instalate pe nava ...
More...
Al patrulea satelit al seriei de comunicatie Blagovest, lansat din Baikonur
More...
Yaogan 30, seria 5
More...
Un nou satelit Meridian lansat de Rusia
Pe 30 iulie, Rusia a lansat din Plesetsk al optulea sau satelit din programul Meridian. Aparent fara probleme, o mentiune pe care trebuie sa o facem, pentru ca daca ne uitam in urma, programul, inca de la inceputul sau in 2006, a avut destule sincope: Meridian 2 a fost lasat de racheta pe o orbita mai joasa decat se dorea, in timp ce Meridian 5 a fost pierdut intr-un zbor din 2011. In 2016, programul ar fi trebuit sa cunoasca o modernizare, dar ea s-a amanat, Roskosmos comandand in loc alte patru platforme furnizorului ISS Reshetnev. Meridian No.18L face parte tocmai din acest lot nou de sateliti. Dupa 140 de minute, el a ajuns intr-o orbita eliptica de tip Molniya, o traiectorie inventata de oamenii de stiinta din URSS pentru satelitii cu acelasi nume. O geometrie alternativa a cla...
More...
SpaceX se achita de misiunea CRS 18
SpaceX a lansat la bordul rachetei sale Falcon 9, misiunea cu numarul 18 din cele 20 contractate in cadrul programului NASA Commercial Orbital Transportation Services. Cu exceptia incidentului din iunie 2015, toate cargourile trimise au ajuns cu bine la ISS, si considerand si pretul (3 miliarde de dolari) putem spune ca Agentia Americana are toate motivele sa se declare multumita. Insa o eventuala extensie a acestor servicii tine doar de modul cum administratia de la Washington va privi Statia Spatiala Internationala in anii urmatori. Teoretic un al doilea contract Commercial Resupply Services ar putea fi semnat, el urmand sa acopere cel putin o parte din decada urmatoare. Scopul principal, acela de a dezvolta industria privata si de a avea la dispozitie mai multi furnizori, readucand com...
More...
Competitia privata se ascute si pe piata rachetelor din China
25 iulie a marcat primul succes orbital al unei rachete private chineze. Este vorba despre Hyperbola 1 a celor de la Interstellar Glory Space Technology Ltd. Din Beijing, sau asa cum sunt cunoscuti din punct de vedere comercial, i-Space. Evenimentul vine dupa 2 incercari nereusite ale competitorilor de la OneSpace (martie 2019 cu racheta OS-M1) si LandSpace (octombrie 2018 cu racheta Zhuque-1). Toate cele trei rachete concureaza in aceeasi clasa (aproximativ 20 m lungime, 20-30 de tone greutate la lansare, incarcatura utila 200-300 kg, zbor in orbita LEO joasa, undeva la 300 km altitudine) si folosesc infrastructura bazei Jiuquan Satellite Launch Center. Si daca tot am amintit acest lucru, trebuie sa spunem ca in China, data fiind natura acestor proiecte, delimitarea intre privat si...
More...
Chandrayaan 2, misiunea cu care India porneste din nou spre Luna (partea 2). In sfarsit, in spatiu
A doua misiune lunara a Indiei a fost lansata astazi, 22 iulie, de la Satish Dhawan Space Center. Dupa o intarziere substantiala cauzata de provocarile tehnice din timpul proiectarii si constructiei, apoi o amanare de ultim moment care le-a dat inginerilor ocazia sa inlocuiasca niste echipamente ale lansatorului, Chandrayaan 2, chiar daca a ratat aniversarea a 50 de ani de la prima aselenizare, a ajuns cu bine in spatiu la bordul rachetei mari GSLV Mk 3. Beneficiind de serviciile acesteia, mult mai performanta fata de PSLV cu ajutorul careia India lansase prima sa misiune lunara, Chandrayaan 2 a tintit un zbor scurt de numai 974 de secunde si o injectie intr-o traiectorie 170 km x 39120 km x 21.4 grade, cu o viteza la separare de 10.3 km/s. In final, datorita unei manevre mai ample a trept...
More...
4 sateliti militari rusesti lansati din Plesetsk
O lansare supriza, anuntata doar cu foarte putin timp inainte, a avut loc de la cosmodromul din Plesetsk pe 10 iulie. Pentru ea, rusii au adus pe rampa o versiune exotica daca putem spune asa, a familiei de rachete Soyuz. Este vorba despre Soyuz 2 1v, aceasta fiind a cincea oara cand se foloseste aceasta configuratie. In comparatie cu versiunea obisnuita 1b, 1v nu mai foloseste cele 4 boostere si inlocuieste motorul central al primei trepte RD108 cu veteranul NK33 cel care a fost exportat si in SUA si a provocat atatea neplaceri pe Antares. Si treapta superioara, cea care este responsabila de plasarea fina a satelitilor in orbita, este diferita: aici vorbim despre un modul de tip Volga construit de TsSKB in Samara pe baza tehnologiei folosita la sistemul de propulsie al satelitilor Yantar...
More...
Un pas mic pentru om, un salt uriaş pentru omenire. 50 de ani de la prima aselenizare
More...
Lansarea cu numarul 15, fara noroc pentru Vega. Primul accident al rachetei europene
Joi 11 iulie, cu o amanare impusa de conditiile meteo din Guiana Franceza, cel mai mic lansator european, Vega, a plecat de pe rampa de lansare ELV din Kourou, in ceea ce ar fi trebuit sa fie misiunea sa cu numarul 15. Ca multe din programele spatiale europene, marcate de divergente economice si politice intre statele membre, Vega s-a nascut si ea foarte greu, iar unele din decizii s-au dovedit mai mult decat discutabile pe termen lung (spre exemplu implicarea industriei ucrainene de profil, intre timp grav afectata de sanctiunile impuse de Rusia in urma conflictului dintre cele doua tari). A venit cu intarziere, intre timp piata evoluase, si in acest context noua racheta si-a gasit mai greu locul. Practic, minimul de 4 zboruri pe an ca limita a profitabilitatii pe care Arianespace le tin...
More...
50 de ani de la lansarea misiunii Apollo 11
In urma cu 50 de ani, la ora 13:32 GMT, de la complexul 39 al bazei Kennedy Space Center din Cape Canaveral, cu ajutorul puternicei rachete Saturn 5, era lansata misiunea Apollo 11, avand la bord modulul lunar atasat modulului de comanda, o masa cumulata de 45 de tone din care 4.9 tone dedicata doar aselenizarii. Inautru erau astronautii Neil Armstrong, Michael Collins si Buzz Aldrin, care au petrecut in spatiu un total de 8 zile si 3 ore. De rezerva erau James Lovell, William Anders si Fred Haise, insa nu a fost nevoie sa se apeleze la serviciile lor. In sala de comanda CAPCOM au fost Charles Duke, Ronald Evans, Bruce McCandless, James Lowell, William Anders, Ken Mattingly, Fred Haise, Don L. Lind, Owen Garriott si Harrison Schmitt. 5 echipe de operatiuni, organizate in 4 ture, erau cond...
More...
Sistemul de navigatie european Galileo nefunctional de 4 zile
Vineri, agentia de navigatie europeana GSA (European GNSS Agency) a avertizat toti utilizatorii sistemului european Galileo ca serviciul este pentru moment intrerupt si ca, pentru evitarea problemelor, este indicat ca toate dispozitivele care il folosesc sa treaca pe variantele de rezerva: GPS, Glonass sau Beidou. Nu au fost date mai multe amanunte, indicandu-se doar ca ar fi vorba despre o problema la sistemul de sol, localizata la centrul din Fucino, Italia. Surprinzator avand in vedere ca sistemul are, asa cum este si firesc, solutii de rezerva, care ar trebui sa se activeze automat in astfel de cazuri. Daca acest lucru este corect, inseamna ca satelitii au ramas in continuare sub control, afectata fiind doar partea de transmisie a semnalului de navigatie. O parte din sateliti poarta l...
More...
Satelit meteo rusesc insotit in orbita de 32 de alte platforme mai mici
Vineri 5 iulie, racheta Soyuz a revenit la cosmodromul din Vostochny pentru o misiune destul de complexa: plasarea in trei orbite diferite a nu mai putin de 33 de sateliti, in timp ce la Baikonur Roskosmos este pe ultima suta de metri pentru pregatirea de zbor a lui Spektr-RG, o colaborare astronomica ruso-germana (aceasta din urma va ajunge in spatiu la bordul lui Proton). Misiunea a fost deservita de Soyuz in configuratie 1b, cu o treapta auxiliara de propulsie de tip Fregat M. Cele trei orbite au fost toate polare, astfel ca in ceea ce priveste inclinatia orbitala am avut doar mici variatii, diferenta facandu-se la altitudine. Prima traiectorie a fost atinsa dupa doua activari ale lui Fregat si a fost cea in care s-a separat pasagerul principal Meteor M2-2 (SSO, 828 km altitudine, 98.5...
More...
Falcon Heavy, o racheta inaintea timpului sau. Partea 1. La al treilea zbor, spre certificare
In urma cu cateva zile, pe 25 iunie, am asistat la o noua misiune a celei mai puternice rachete disponibila pe piata la momentul actual, Falcon Heavy. Zborul este al treilea si vine la scurt timp de la lansarea precedenta (din 11 aprilie). Reamintim ca debutul lui Falcon Heavy avusese loc anul trecut, pe 6 februarie. Toate incercarile s-au desfasurat de la complexul LC 39A din Cape Canaveral si cum vorbim de o racheta compusa din 3 trepte intai ale lui Falcon 9, pentru recuperare s-au folosit atat platforma marina ‘Of Course I Still Love You’ cat si cele doua zone de aterizare special create, Landing Zones 1 si 2 (LZ-1 si LZ-2). Asa cum anuntase inca de la inceput, Elon Musk s-a tinut de plan si, in pofida faptului ca din punct de vedere economic racheta nu si-a atins nici pe depar...
More...
Make it rain
Al saptelea zbor din istoria companiei Rocket Lab a venit sambata 29 iunie de la acelasi Launch Complex 1 din Noua Zeelanda, deocamdata singura baza de lansare. Asa cum am mai scris in trecut insa, Rocket Lab pregateste o a doua baza pe teritoriu american. Launch Complex 2 este momentan in constructie la Mid-Atlantic Regional Spaceport, Wallops, Virginia. Despre acesta insa, cu alta ocazie. Operand deja la cadenta ridicata (acesta a fost al treilea zbor pe anul in curs) mica racheta Electron a mai bifat un succes sambata. Lansata cu o intarziere de doua zile, pentru a da inginerilor ragaz sa verifice echipamentul de sol, racheta a plasat dupa un zbor de 53 de minute o incarcatura multipla (7 sateliti de mici dimensiuni) intr-o orbita cu altitudinea de 450 km si inclinatia de 45 de g...
More...
-
Member
Supreme Member
- Rep Power
- 58
Ariane VA 249
Zborul VA249 al rachetei europene Ariane 5 a avut loc marti 6 august folosind un scenariu clasic: 2 pasageri de clasa mare au fost transportati de versiunea cea mai puternica a lansatorului, ECA, dupa un zbor scurt de aproximativ jumatate de ora, intr-o orbita GTO 250 km x 35786 km x 4.5 grade inclinatie. Primul dintre ei este Intelsat 39, un satelit de 6.6 tone construit de Maxar Technologies (vechia companie SS/L Space Systems/Loral) pe platforma sa 1300. El va fi stationat la 62 de grade longitudine estica, urmand sa il inlocuiasca in serviciu pe Intelsat 902. Al doilea se numeste EDRS C/Hylas 3 si va opera de la 31 de grade est. Este o cooperare intre ESA, partenerii sai industriali si operatorul telecom britanic Avanti. Airbus, din pozitia sa de contractor principal a coordonat proie...
More...
Amos 17
Marti 6 august, SpaceX a lansat la bordul rachetei sale Falcon 9 un nou satelit de telecomunicatii israelian. Amos 17 s-a separat dupa 32 de minute de zbor, intr-o orbita eliptica cu apogeul la inaltimea geostationara (215 km x 36110 km x 27 de grade inclinatie) si va urma sa manevreze singur pana la pozitia orbitala finala, la 17 grade longitudine estica, acolo unde urmeaza sa inlocuiasca platforma Amos 5, ce s-a defectat in 2015. Din cauza greutatii ridicate a satelitului (in jur de 7.2 tone), Falcon 9 nu a mai zburat cum o face de obicei, intr-o traiectorie super sincrona, iar treapta intai B1047, parte a blocului modernizat 5, desi potential reutilizabila dincolo de cele 3 incercari de pana acum, a trebuit abandonata. A fost insa recuperate, cu ajutorul plasei instalate pe nava ...
More...
Al patrulea satelit al seriei de comunicatie Blagovest, lansat din Baikonur
More...
Yaogan 30, seria 5
More...
Un nou satelit Meridian lansat de Rusia
Pe 30 iulie, Rusia a lansat din Plesetsk al optulea sau satelit din programul Meridian. Aparent fara probleme, o mentiune pe care trebuie sa o facem, pentru ca daca ne uitam in urma, programul, inca de la inceputul sau in 2006, a avut destule sincope: Meridian 2 a fost lasat de racheta pe o orbita mai joasa decat se dorea, in timp ce Meridian 5 a fost pierdut intr-un zbor din 2011. In 2016, programul ar fi trebuit sa cunoasca o modernizare, dar ea s-a amanat, Roskosmos comandand in loc alte patru platforme furnizorului ISS Reshetnev. Meridian No.18L face parte tocmai din acest lot nou de sateliti. Dupa 140 de minute, el a ajuns intr-o orbita eliptica de tip Molniya, o traiectorie inventata de oamenii de stiinta din URSS pentru satelitii cu acelasi nume. O geometrie alternativa a cla...
More...
SpaceX se achita de misiunea CRS 18
SpaceX a lansat la bordul rachetei sale Falcon 9, misiunea cu numarul 18 din cele 20 contractate in cadrul programului NASA Commercial Orbital Transportation Services. Cu exceptia incidentului din iunie 2015, toate cargourile trimise au ajuns cu bine la ISS, si considerand si pretul (3 miliarde de dolari) putem spune ca Agentia Americana are toate motivele sa se declare multumita. Insa o eventuala extensie a acestor servicii tine doar de modul cum administratia de la Washington va privi Statia Spatiala Internationala in anii urmatori. Teoretic un al doilea contract Commercial Resupply Services ar putea fi semnat, el urmand sa acopere cel putin o parte din decada urmatoare. Scopul principal, acela de a dezvolta industria privata si de a avea la dispozitie mai multi furnizori, readucand com...
More...
Competitia privata se ascute si pe piata rachetelor din China
25 iulie a marcat primul succes orbital al unei rachete private chineze. Este vorba despre Hyperbola 1 a celor de la Interstellar Glory Space Technology Ltd. Din Beijing, sau asa cum sunt cunoscuti din punct de vedere comercial, i-Space. Evenimentul vine dupa 2 incercari nereusite ale competitorilor de la OneSpace (martie 2019 cu racheta OS-M1) si LandSpace (octombrie 2018 cu racheta Zhuque-1). Toate cele trei rachete concureaza in aceeasi clasa (aproximativ 20 m lungime, 20-30 de tone greutate la lansare, incarcatura utila 200-300 kg, zbor in orbita LEO joasa, undeva la 300 km altitudine) si folosesc infrastructura bazei Jiuquan Satellite Launch Center. Si daca tot am amintit acest lucru, trebuie sa spunem ca in China, data fiind natura acestor proiecte, delimitarea intre privat si...
More...
Chandrayaan 2, misiunea cu care India porneste din nou spre Luna (partea 2). In sfarsit, in spatiu
A doua misiune lunara a Indiei a fost lansata astazi, 22 iulie, de la Satish Dhawan Space Center. Dupa o intarziere substantiala cauzata de provocarile tehnice din timpul proiectarii si constructiei, apoi o amanare de ultim moment care le-a dat inginerilor ocazia sa inlocuiasca niste echipamente ale lansatorului, Chandrayaan 2, chiar daca a ratat aniversarea a 50 de ani de la prima aselenizare, a ajuns cu bine in spatiu la bordul rachetei mari GSLV Mk 3. Beneficiind de serviciile acesteia, mult mai performanta fata de PSLV cu ajutorul careia India lansase prima sa misiune lunara, Chandrayaan 2 a tintit un zbor scurt de numai 974 de secunde si o injectie intr-o traiectorie 170 km x 39120 km x 21.4 grade, cu o viteza la separare de 10.3 km/s. In final, datorita unei manevre mai ample a trept...
More...
4 sateliti militari rusesti lansati din Plesetsk
O lansare supriza, anuntata doar cu foarte putin timp inainte, a avut loc de la cosmodromul din Plesetsk pe 10 iulie. Pentru ea, rusii au adus pe rampa o versiune exotica daca putem spune asa, a familiei de rachete Soyuz. Este vorba despre Soyuz 2 1v, aceasta fiind a cincea oara cand se foloseste aceasta configuratie. In comparatie cu versiunea obisnuita 1b, 1v nu mai foloseste cele 4 boostere si inlocuieste motorul central al primei trepte RD108 cu veteranul NK33 cel care a fost exportat si in SUA si a provocat atatea neplaceri pe Antares. Si treapta superioara, cea care este responsabila de plasarea fina a satelitilor in orbita, este diferita: aici vorbim despre un modul de tip Volga construit de TsSKB in Samara pe baza tehnologiei folosita la sistemul de propulsie al satelitilor Yantar...
More...
Un pas mic pentru om, un salt uriaş pentru omenire. 50 de ani de la prima aselenizare
More...
Lansarea cu numarul 15, fara noroc pentru Vega. Primul accident al rachetei europene
Joi 11 iulie, cu o amanare impusa de conditiile meteo din Guiana Franceza, cel mai mic lansator european, Vega, a plecat de pe rampa de lansare ELV din Kourou, in ceea ce ar fi trebuit sa fie misiunea sa cu numarul 15. Ca multe din programele spatiale europene, marcate de divergente economice si politice intre statele membre, Vega s-a nascut si ea foarte greu, iar unele din decizii s-au dovedit mai mult decat discutabile pe termen lung (spre exemplu implicarea industriei ucrainene de profil, intre timp grav afectata de sanctiunile impuse de Rusia in urma conflictului dintre cele doua tari). A venit cu intarziere, intre timp piata evoluase, si in acest context noua racheta si-a gasit mai greu locul. Practic, minimul de 4 zboruri pe an ca limita a profitabilitatii pe care Arianespace le tin...
More...
50 de ani de la lansarea misiunii Apollo 11
In urma cu 50 de ani, la ora 13:32 GMT, de la complexul 39 al bazei Kennedy Space Center din Cape Canaveral, cu ajutorul puternicei rachete Saturn 5, era lansata misiunea Apollo 11, avand la bord modulul lunar atasat modulului de comanda, o masa cumulata de 45 de tone din care 4.9 tone dedicata doar aselenizarii. Inautru erau astronautii Neil Armstrong, Michael Collins si Buzz Aldrin, care au petrecut in spatiu un total de 8 zile si 3 ore. De rezerva erau James Lovell, William Anders si Fred Haise, insa nu a fost nevoie sa se apeleze la serviciile lor. In sala de comanda CAPCOM au fost Charles Duke, Ronald Evans, Bruce McCandless, James Lowell, William Anders, Ken Mattingly, Fred Haise, Don L. Lind, Owen Garriott si Harrison Schmitt. 5 echipe de operatiuni, organizate in 4 ture, erau cond...
More...
Sistemul de navigatie european Galileo nefunctional de 4 zile
Vineri, agentia de navigatie europeana GSA (European GNSS Agency) a avertizat toti utilizatorii sistemului european Galileo ca serviciul este pentru moment intrerupt si ca, pentru evitarea problemelor, este indicat ca toate dispozitivele care il folosesc sa treaca pe variantele de rezerva: GPS, Glonass sau Beidou. Nu au fost date mai multe amanunte, indicandu-se doar ca ar fi vorba despre o problema la sistemul de sol, localizata la centrul din Fucino, Italia. Surprinzator avand in vedere ca sistemul are, asa cum este si firesc, solutii de rezerva, care ar trebui sa se activeze automat in astfel de cazuri. Daca acest lucru este corect, inseamna ca satelitii au ramas in continuare sub control, afectata fiind doar partea de transmisie a semnalului de navigatie. O parte din sateliti poarta l...
More...
Satelit meteo rusesc insotit in orbita de 32 de alte platforme mai mici
Vineri 5 iulie, racheta Soyuz a revenit la cosmodromul din Vostochny pentru o misiune destul de complexa: plasarea in trei orbite diferite a nu mai putin de 33 de sateliti, in timp ce la Baikonur Roskosmos este pe ultima suta de metri pentru pregatirea de zbor a lui Spektr-RG, o colaborare astronomica ruso-germana (aceasta din urma va ajunge in spatiu la bordul lui Proton). Misiunea a fost deservita de Soyuz in configuratie 1b, cu o treapta auxiliara de propulsie de tip Fregat M. Cele trei orbite au fost toate polare, astfel ca in ceea ce priveste inclinatia orbitala am avut doar mici variatii, diferenta facandu-se la altitudine. Prima traiectorie a fost atinsa dupa doua activari ale lui Fregat si a fost cea in care s-a separat pasagerul principal Meteor M2-2 (SSO, 828 km altitudine, 98.5...
More...
Falcon Heavy, o racheta inaintea timpului sau. Partea 1. La al treilea zbor, spre certificare
In urma cu cateva zile, pe 25 iunie, am asistat la o noua misiune a celei mai puternice rachete disponibila pe piata la momentul actual, Falcon Heavy. Zborul este al treilea si vine la scurt timp de la lansarea precedenta (din 11 aprilie). Reamintim ca debutul lui Falcon Heavy avusese loc anul trecut, pe 6 februarie. Toate incercarile s-au desfasurat de la complexul LC 39A din Cape Canaveral si cum vorbim de o racheta compusa din 3 trepte intai ale lui Falcon 9, pentru recuperare s-au folosit atat platforma marina ‘Of Course I Still Love You’ cat si cele doua zone de aterizare special create, Landing Zones 1 si 2 (LZ-1 si LZ-2). Asa cum anuntase inca de la inceput, Elon Musk s-a tinut de plan si, in pofida faptului ca din punct de vedere economic racheta nu si-a atins nici pe depar...
More...
Make it rain
Al saptelea zbor din istoria companiei Rocket Lab a venit sambata 29 iunie de la acelasi Launch Complex 1 din Noua Zeelanda, deocamdata singura baza de lansare. Asa cum am mai scris in trecut insa, Rocket Lab pregateste o a doua baza pe teritoriu american. Launch Complex 2 este momentan in constructie la Mid-Atlantic Regional Spaceport, Wallops, Virginia. Despre acesta insa, cu alta ocazie. Operand deja la cadenta ridicata (acesta a fost al treilea zbor pe anul in curs) mica racheta Electron a mai bifat un succes sambata. Lansata cu o intarziere de doua zile, pentru a da inginerilor ragaz sa verifice echipamentul de sol, racheta a plasat dupa un zbor de 53 de minute o incarcatura multipla (7 sateliti de mici dimensiuni) intr-o orbita cu altitudinea de 450 km si inclinatia de 45 de g...
More...
-
Member
Supreme Member
- Rep Power
- 58
ICON. Partea 1
ICON sau Ionospheric Connection Explorer este cea mai noua misiune stiintifica lansata de NASA. A opta din programul de explorare Midex dezvoltat de americani, ea a ajuns in spatiu pe 11 octombrie 2019, la doi ani fata de data preconizata initial. Inclusiv cu o schimbare a scenariului de zbor, in loc de Kwajalein fiind selectata baza Cape Canaveral. Vorbim despre un satelit cu o greutate de 288 kg la lansare, dezvoltat pe platforma LEOStar-2 al celor de la Orbital ATK si care va fi operat dintr-o orbita circular, inclinata la 27 de grade fata de Ecuator si cu altitudinea de 575 km. Si pentru ca vorbim despre un satelit de dimensiuni reduse, operat dintr-o orbita joasa, si costul de lansare a putut fi adaptat, nefiind nevoie de una din rachetele mari. Mai exact a fost folosita versiunea XL...
More...
Spektr-RG. Partea 2. Primele observatii
Institutul german Max Planck Institute for Extraterrestrial Physics a public recent o prima serie de imagini capturate cu ajutorul telescopului spatial Spektr-RG. Asa cum aminteam in trecut la lansarea de pe 13 iulie, este vorba despre o misiune stiintifica internationala, in care principalii contributori sunt Rusia si Germania. Asteptata cu interes de comunitatea astronomica, mai ales pe fondul diminuarii din ultimii ani a capacitatii de studiere a Universului cu observatii in banda X, Spektr-RG nu a dezamagit, primele imagini de test fiind la o calitate foarte buna. Ele au fost surprinse cu ajutorul instrumentului german eRosita instalat la bord, din orbita finala de operare, in care satelitul a intrat recent. Dupa lansarea din iulie el se deplasase timp de 10 saptamani spre punctul L...
More...
O perioada dominata de chinezi. Partea 1
Ultimele 60 de zile au adus nu mai putin de 8 zboruri in contul Chinei, care a urcat astfel pe prima pozitie in clasamentul mondial al lansarilor pe anul in curs. China bifeaza in acest moment 19 incercari din cele 72 la nivel global, adica o cota de 27%, si este urmata de Rusia (18 incercari) si SUA (16). Cu o mica mentiune: 2 din aceste 19 incercari nu au reusit. Ultimul zbor a avut loc acum cateva zile, pe 4 octombrie de la baza spatiala Taiyuan. S-a folosit o racheta CZ 4C pentru a plasa intr-o orbita LEO satelitul Gaofen 10R, un inlocuitor pentru un satelit similar care fusese pierdut intr-un accident din 2016. Seria de sateliti Gaofen face parte din sistemul CHEOPS (China High-Resolution Earth Observation System), un sistem de observare a Pamantului deopotriva cu aplicatii c...
More...
The Moon: Gateway to the Stars.
Suntem din nou in saptamana 4-10 octombrie, derulata in fiecare an sub egida World Space Week, iar titlul acestui articol este exact sloganul sub care se desfasoara acest eveniment in 2019. Un titlu sugestiv pentru viziunea pe care organizatiile din domeniul spatial, fie ca sunt guvernamentale sau private, o au asupra explorarii Universului in viitorul apropiat si la care lucreaza deja pentru a o pune in practica (daca e sa mentionam aici doar doua dintre cele mai cunoscute proiecte - Lunar Gateway si Moon Village, care asemenea lui ISS vor strange la un loc natiunile spatiale). Space Alliance promoveaza acest eveniment printr-o actiune proprie, invitandu-va in aceasta perioada sa ne trimiteti pe adresa de email contact[at]spacealliance.ro cat mai multe intrebari referitoare la tehnolog...
More...
Al treilea satelit EKS intareste linia de aparare spatiala a Rusiei
Pe 26 septembrie, de la baza spatiala Plesetsk, de acolo de unde se desfasoara marea majoritate a zborurilor de natura militara, Rusia a lansat cel de al treilea satelit EKS. Ca si intrecut a fost folosita o racheta Racheta Soyuz 2.1b cu o treapta de propulsie Fregat M. Cosmos 2541 a fost transportat, ca si predecesorii, intr-o orbita de tip HEO 1645 km x 38536 km x 63.8 grade inclinatie. Sistemul de aparare antiracheta rusesc, ale carui inceputuri dateaza din timpul URSS, a fost intotdeauna o destinatie critica pentru securitatea tarii. Componenta clasica terestra, constand intr-o retea extinsa de radare de sol, era completata si de o componenta spatiala care trebuia sa asigure detectia timpurie, din spatiu, a oricarei amenintari: rachete balistice lansate pana la altitudinea de 10...
More...
Amos 17
Marti 6 august, SpaceX a lansat la bordul rachetei sale Falcon 9 un nou satelit de telecomunicatii israelian. Amos 17 s-a separat dupa 32 de minute de zbor, intr-o orbita eliptica cu apogeul la inaltimea geostationara (215 km x 36110 km x 27 de grade inclinatie) si va urma sa manevreze singur pana la pozitia orbitala finala, la 17 grade longitudine estica, acolo unde urmeaza sa inlocuiasca platforma Amos 5, ce s-a defectat in 2015. Din cauza greutatii ridicate a satelitului (in jur de 7.2 tone), Falcon 9 nu a mai zburat cum o face de obicei, intr-o traiectorie super sincrona, iar treapta intai B1047, parte a blocului modernizat 5, desi potential reutilizabila dincolo de cele 3 incercari de pana acum, a trebuit abandonata. A fost insa recuperate, cu ajutorul plasei instalate pe nava ...
More...
Al patrulea satelit al seriei de comunicatie Blagovest, lansat din Baikonur
More...
Yaogan 30, seria 5
More...
Un nou satelit Meridian lansat de Rusia
Pe 30 iulie, Rusia a lansat din Plesetsk al optulea sau satelit din programul Meridian. Aparent fara probleme, o mentiune pe care trebuie sa o facem, pentru ca daca ne uitam in urma, programul, inca de la inceputul sau in 2006, a avut destule sincope: Meridian 2 a fost lasat de racheta pe o orbita mai joasa decat se dorea, in timp ce Meridian 5 a fost pierdut intr-un zbor din 2011. In 2016, programul ar fi trebuit sa cunoasca o modernizare, dar ea s-a amanat, Roskosmos comandand in loc alte patru platforme furnizorului ISS Reshetnev. Meridian No.18L face parte tocmai din acest lot nou de sateliti. Dupa 140 de minute, el a ajuns intr-o orbita eliptica de tip Molniya, o traiectorie inventata de oamenii de stiinta din URSS pentru satelitii cu acelasi nume. O geometrie alternativa a cla...
More...
SpaceX se achita de misiunea CRS 18
SpaceX a lansat la bordul rachetei sale Falcon 9, misiunea cu numarul 18 din cele 20 contractate in cadrul programului NASA Commercial Orbital Transportation Services. Cu exceptia incidentului din iunie 2015, toate cargourile trimise au ajuns cu bine la ISS, si considerand si pretul (3 miliarde de dolari) putem spune ca Agentia Americana are toate motivele sa se declare multumita. Insa o eventuala extensie a acestor servicii tine doar de modul cum administratia de la Washington va privi Statia Spatiala Internationala in anii urmatori. Teoretic un al doilea contract Commercial Resupply Services ar putea fi semnat, el urmand sa acopere cel putin o parte din decada urmatoare. Scopul principal, acela de a dezvolta industria privata si de a avea la dispozitie mai multi furnizori, readucand com...
More...
Competitia privata se ascute si pe piata rachetelor din China
25 iulie a marcat primul succes orbital al unei rachete private chineze. Este vorba despre Hyperbola 1 a celor de la Interstellar Glory Space Technology Ltd. Din Beijing, sau asa cum sunt cunoscuti din punct de vedere comercial, i-Space. Evenimentul vine dupa 2 incercari nereusite ale competitorilor de la OneSpace (martie 2019 cu racheta OS-M1) si LandSpace (octombrie 2018 cu racheta Zhuque-1). Toate cele trei rachete concureaza in aceeasi clasa (aproximativ 20 m lungime, 20-30 de tone greutate la lansare, incarcatura utila 200-300 kg, zbor in orbita LEO joasa, undeva la 300 km altitudine) si folosesc infrastructura bazei Jiuquan Satellite Launch Center. Si daca tot am amintit acest lucru, trebuie sa spunem ca in China, data fiind natura acestor proiecte, delimitarea intre privat si...
More...
Chandrayaan 2, misiunea cu care India porneste din nou spre Luna (partea 2). In sfarsit, in spatiu
A doua misiune lunara a Indiei a fost lansata astazi, 22 iulie, de la Satish Dhawan Space Center. Dupa o intarziere substantiala cauzata de provocarile tehnice din timpul proiectarii si constructiei, apoi o amanare de ultim moment care le-a dat inginerilor ocazia sa inlocuiasca niste echipamente ale lansatorului, Chandrayaan 2, chiar daca a ratat aniversarea a 50 de ani de la prima aselenizare, a ajuns cu bine in spatiu la bordul rachetei mari GSLV Mk 3. Beneficiind de serviciile acesteia, mult mai performanta fata de PSLV cu ajutorul careia India lansase prima sa misiune lunara, Chandrayaan 2 a tintit un zbor scurt de numai 974 de secunde si o injectie intr-o traiectorie 170 km x 39120 km x 21.4 grade, cu o viteza la separare de 10.3 km/s. In final, datorita unei manevre mai ample a trept...
More...
4 sateliti militari rusesti lansati din Plesetsk
O lansare supriza, anuntata doar cu foarte putin timp inainte, a avut loc de la cosmodromul din Plesetsk pe 10 iulie. Pentru ea, rusii au adus pe rampa o versiune exotica daca putem spune asa, a familiei de rachete Soyuz. Este vorba despre Soyuz 2 1v, aceasta fiind a cincea oara cand se foloseste aceasta configuratie. In comparatie cu versiunea obisnuita 1b, 1v nu mai foloseste cele 4 boostere si inlocuieste motorul central al primei trepte RD108 cu veteranul NK33 cel care a fost exportat si in SUA si a provocat atatea neplaceri pe Antares. Si treapta superioara, cea care este responsabila de plasarea fina a satelitilor in orbita, este diferita: aici vorbim despre un modul de tip Volga construit de TsSKB in Samara pe baza tehnologiei folosita la sistemul de propulsie al satelitilor Yantar...
More...
Un pas mic pentru om, un salt uriaş pentru omenire. 50 de ani de la prima aselenizare
More...
Lansarea cu numarul 15, fara noroc pentru Vega. Primul accident al rachetei europene
Joi 11 iulie, cu o amanare impusa de conditiile meteo din Guiana Franceza, cel mai mic lansator european, Vega, a plecat de pe rampa de lansare ELV din Kourou, in ceea ce ar fi trebuit sa fie misiunea sa cu numarul 15. Ca multe din programele spatiale europene, marcate de divergente economice si politice intre statele membre, Vega s-a nascut si ea foarte greu, iar unele din decizii s-au dovedit mai mult decat discutabile pe termen lung (spre exemplu implicarea industriei ucrainene de profil, intre timp grav afectata de sanctiunile impuse de Rusia in urma conflictului dintre cele doua tari). A venit cu intarziere, intre timp piata evoluase, si in acest context noua racheta si-a gasit mai greu locul. Practic, minimul de 4 zboruri pe an ca limita a profitabilitatii pe care Arianespace le tin...
More...
-
Member
Supreme Member
- Rep Power
- 58
Razboiul megaconstelatiilor. Starlink se dezvolta in ritm alert
Intr-o noua lansare spectaculoasa de pe coasta de est, de la acelasi complex 40 al bazei spatiale din Cape Canaveral, SpaceX a reusit luni 11 noiembrie, sa plaseze pe orbita al doilea sau grup de sateliti pentru viitoarea megaconstelatie Starlink. Reamintim ca primul grup zburase acum mai putin de 6 luni, pe 24 mai, practic startul formal al programului care oficial debutase in februarie 2018 prin lansarea platformelor de test MicroSat 2a si 2b. Acest grup, intitulat Block v0.9, a fost compus din 60 de sateliti, intr-o versiune preliminara, fara antene in banda Ka si fara posibilitatea de conectare intre nodurile retelei, cu accentul mai mult pe testarea mecanismului de separare, a activitatilor de operare in spatiu si de deorbitare. Desi toti cei 60 de sateliti au ajuns cu bine in spatiu...
More...
Spre un mini Falcon 9. Electronul celor de la Rocket Lab va deveni reutilizabil. Partea 2
Al noualea zbor Electron si al cincilea pe anul in curs, a avut loc pe 17 octombrie de la acelasi Complex 1 operat de Rocket Lab in Noua Zeelanda. El a avut la bord experimentul Palisade, un Cubesat 16U dezvoltat de Astro Digital, ridicand numarul satelitilor lansati de Electron la 40. Greutatea redusa a pasagerului, a permis, dupa o serie de manevre ale treptei superioare Curie si un zbor de 71 de minute, o injectie directa intr-o orbita cu altitudinea de 1200 km si inclinatia de 87.8 grade. O traiectorie atipica pentru mica racheta Electron, folosita de obicei pentru orbite mult mai joase (tipic undeva la 500 km, deci de aceasta data am asistat la un record prin dublarea acestui numar). Inititulat ‘As the crow flies’ zborul a fost un succes deplin pentru Rocket Lab, injectia or...
More...
Spektr-RG. Partea 2. Primele observatii
Institutul german Max Planck Institute for Extraterrestrial Physics a public recent o prima serie de imagini capturate cu ajutorul telescopului spatial Spektr-RG. Asa cum aminteam in trecut la lansarea de pe 13 iulie, este vorba despre o misiune stiintifica internationala, in care principalii contributori sunt Rusia si Germania. Asteptata cu interes de comunitatea astronomica, mai ales pe fondul diminuarii din ultimii ani a capacitatii de studiere a Universului cu observatii in banda X, Spektr-RG nu a dezamagit, primele imagini de test fiind la o calitate foarte buna. Ele au fost surprinse cu ajutorul instrumentului german eRosita instalat la bord, din orbita finala de operare, in care satelitul a intrat recent. Dupa lansarea din iulie el se deplasase timp de 10 saptamani spre punctul L...
More...
O perioada dominata de chinezi. Partea 1
Ultimele 60 de zile au adus nu mai putin de 8 zboruri in contul Chinei, care a urcat astfel pe prima pozitie in clasamentul mondial al lansarilor pe anul in curs. China bifeaza in acest moment 19 incercari din cele 72 la nivel global, adica o cota de 27%, si este urmata de Rusia (18 incercari) si SUA (16). Cu o mica mentiune: 2 din aceste 19 incercari nu au reusit. Ultimul zbor a avut loc acum cateva zile, pe 4 octombrie de la baza spatiala Taiyuan. S-a folosit o racheta CZ 4C pentru a plasa intr-o orbita LEO satelitul Gaofen 10R, un inlocuitor pentru un satelit similar care fusese pierdut intr-un accident din 2016. Seria de sateliti Gaofen face parte din sistemul CHEOPS (China High-Resolution Earth Observation System), un sistem de observare a Pamantului deopotriva cu aplicatii c...
More...
The Moon: Gateway to the Stars.
Suntem din nou in saptamana 4-10 octombrie, derulata in fiecare an sub egida World Space Week, iar titlul acestui articol este exact sloganul sub care se desfasoara acest eveniment in 2019. Un titlu sugestiv pentru viziunea pe care organizatiile din domeniul spatial, fie ca sunt guvernamentale sau private, o au asupra explorarii Universului in viitorul apropiat si la care lucreaza deja pentru a o pune in practica (daca e sa mentionam aici doar doua dintre cele mai cunoscute proiecte - Lunar Gateway si Moon Village, care asemenea lui ISS vor strange la un loc natiunile spatiale). Space Alliance promoveaza acest eveniment printr-o actiune proprie, invitandu-va in aceasta perioada sa ne trimiteti pe adresa de email contact[at]spacealliance.ro cat mai multe intrebari referitoare la tehnolog...
More...
Al treilea satelit EKS intareste linia de aparare spatiala a Rusiei
Pe 26 septembrie, de la baza spatiala Plesetsk, de acolo de unde se desfasoara marea majoritate a zborurilor de natura militara, Rusia a lansat cel de al treilea satelit EKS. Ca si intrecut a fost folosita o racheta Racheta Soyuz 2.1b cu o treapta de propulsie Fregat M. Cosmos 2541 a fost transportat, ca si predecesorii, intr-o orbita de tip HEO 1645 km x 38536 km x 63.8 grade inclinatie. Sistemul de aparare antiracheta rusesc, ale carui inceputuri dateaza din timpul URSS, a fost intotdeauna o destinatie critica pentru securitatea tarii. Componenta clasica terestra, constand intr-o retea extinsa de radare de sol, era completata si de o componenta spatiala care trebuia sa asigure detectia timpurie, din spatiu, a oricarei amenintari: rachete balistice lansate pana la altitudinea de 10...
More...
Amos 17
Marti 6 august, SpaceX a lansat la bordul rachetei sale Falcon 9 un nou satelit de telecomunicatii israelian. Amos 17 s-a separat dupa 32 de minute de zbor, intr-o orbita eliptica cu apogeul la inaltimea geostationara (215 km x 36110 km x 27 de grade inclinatie) si va urma sa manevreze singur pana la pozitia orbitala finala, la 17 grade longitudine estica, acolo unde urmeaza sa inlocuiasca platforma Amos 5, ce s-a defectat in 2015. Din cauza greutatii ridicate a satelitului (in jur de 7.2 tone), Falcon 9 nu a mai zburat cum o face de obicei, intr-o traiectorie super sincrona, iar treapta intai B1047, parte a blocului modernizat 5, desi potential reutilizabila dincolo de cele 3 incercari de pana acum, a trebuit abandonata. A fost insa recuperate, cu ajutorul plasei instalate pe nava ...
More...
Al patrulea satelit al seriei de comunicatie Blagovest, lansat din Baikonur
More...
Yaogan 30, seria 5
More...
Un nou satelit Meridian lansat de Rusia
Pe 30 iulie, Rusia a lansat din Plesetsk al optulea sau satelit din programul Meridian. Aparent fara probleme, o mentiune pe care trebuie sa o facem, pentru ca daca ne uitam in urma, programul, inca de la inceputul sau in 2006, a avut destule sincope: Meridian 2 a fost lasat de racheta pe o orbita mai joasa decat se dorea, in timp ce Meridian 5 a fost pierdut intr-un zbor din 2011. In 2016, programul ar fi trebuit sa cunoasca o modernizare, dar ea s-a amanat, Roskosmos comandand in loc alte patru platforme furnizorului ISS Reshetnev. Meridian No.18L face parte tocmai din acest lot nou de sateliti. Dupa 140 de minute, el a ajuns intr-o orbita eliptica de tip Molniya, o traiectorie inventata de oamenii de stiinta din URSS pentru satelitii cu acelasi nume. O geometrie alternativa a cla...
More...
SpaceX se achita de misiunea CRS 18
SpaceX a lansat la bordul rachetei sale Falcon 9, misiunea cu numarul 18 din cele 20 contractate in cadrul programului NASA Commercial Orbital Transportation Services. Cu exceptia incidentului din iunie 2015, toate cargourile trimise au ajuns cu bine la ISS, si considerand si pretul (3 miliarde de dolari) putem spune ca Agentia Americana are toate motivele sa se declare multumita. Insa o eventuala extensie a acestor servicii tine doar de modul cum administratia de la Washington va privi Statia Spatiala Internationala in anii urmatori. Teoretic un al doilea contract Commercial Resupply Services ar putea fi semnat, el urmand sa acopere cel putin o parte din decada urmatoare. Scopul principal, acela de a dezvolta industria privata si de a avea la dispozitie mai multi furnizori, readucand com...
More...
Competitia privata se ascute si pe piata rachetelor din China
25 iulie a marcat primul succes orbital al unei rachete private chineze. Este vorba despre Hyperbola 1 a celor de la Interstellar Glory Space Technology Ltd. Din Beijing, sau asa cum sunt cunoscuti din punct de vedere comercial, i-Space. Evenimentul vine dupa 2 incercari nereusite ale competitorilor de la OneSpace (martie 2019 cu racheta OS-M1) si LandSpace (octombrie 2018 cu racheta Zhuque-1). Toate cele trei rachete concureaza in aceeasi clasa (aproximativ 20 m lungime, 20-30 de tone greutate la lansare, incarcatura utila 200-300 kg, zbor in orbita LEO joasa, undeva la 300 km altitudine) si folosesc infrastructura bazei Jiuquan Satellite Launch Center. Si daca tot am amintit acest lucru, trebuie sa spunem ca in China, data fiind natura acestor proiecte, delimitarea intre privat si...
More...
Chandrayaan 2, misiunea cu care India porneste din nou spre Luna (partea 2). In sfarsit, in spatiu
A doua misiune lunara a Indiei a fost lansata astazi, 22 iulie, de la Satish Dhawan Space Center. Dupa o intarziere substantiala cauzata de provocarile tehnice din timpul proiectarii si constructiei, apoi o amanare de ultim moment care le-a dat inginerilor ocazia sa inlocuiasca niste echipamente ale lansatorului, Chandrayaan 2, chiar daca a ratat aniversarea a 50 de ani de la prima aselenizare, a ajuns cu bine in spatiu la bordul rachetei mari GSLV Mk 3. Beneficiind de serviciile acesteia, mult mai performanta fata de PSLV cu ajutorul careia India lansase prima sa misiune lunara, Chandrayaan 2 a tintit un zbor scurt de numai 974 de secunde si o injectie intr-o traiectorie 170 km x 39120 km x 21.4 grade, cu o viteza la separare de 10.3 km/s. In final, datorita unei manevre mai ample a trept...
More...
4 sateliti militari rusesti lansati din Plesetsk
O lansare supriza, anuntata doar cu foarte putin timp inainte, a avut loc de la cosmodromul din Plesetsk pe 10 iulie. Pentru ea, rusii au adus pe rampa o versiune exotica daca putem spune asa, a familiei de rachete Soyuz. Este vorba despre Soyuz 2 1v, aceasta fiind a cincea oara cand se foloseste aceasta configuratie. In comparatie cu versiunea obisnuita 1b, 1v nu mai foloseste cele 4 boostere si inlocuieste motorul central al primei trepte RD108 cu veteranul NK33 cel care a fost exportat si in SUA si a provocat atatea neplaceri pe Antares. Si treapta superioara, cea care este responsabila de plasarea fina a satelitilor in orbita, este diferita: aici vorbim despre un modul de tip Volga construit de TsSKB in Samara pe baza tehnologiei folosita la sistemul de propulsie al satelitilor Yantar...
More...
-
Member
Supreme Member
- Rep Power
- 58
SpaceX va inchide anul cu 11 lansari. Ultimul pasager, JCSat 18/Kacifi
Mai mult de jumatate din lansarile americane pe 2019 (21 cu totul) au fost realizate de SpaceX. Compania lui Musk a bifat 11 zboruri, 10 cu racheta Falcon 9 si 1 cu Falcon Heavy. Initial si alte misiuni mai erau pe lista, insa se pare ca ele vor fi amanate pentru anul viitor, astfel ca 2019 (primul care a pus cu adevarat in valoare conceptul de reutilizare al Block 5) se va inchide cel mai probabil aici. 6 trepte intai au dus greul celor 10 lansari Falcon 9, cea cu numarul serial B1048 ajungand deja la a patra refolosire (dintr-un numar maxim de 10, asa cum a anuntat SpaceX). Ultima incercare a avut loc pe 16 decembrie de la Cape Canaveral SLC 40, avand ca pasager satelitul JCSat 18/Kacific 1. A fost nevoie de 33 de minute pentru plasarea pe o traiectorie GTO a pasagerului, treapta intai ...
More...
Vector Space Systems intra oficial in faliment
Vector Space Systems, unul din dezvoltatorii de mici lansatoare din Statele Unite a cerut oficial demararea procedurilor de faliment, dupa ce rand pe rand, investitorii s-au retras, lasand compania fara fondurile necesare continuarii activitatii. Vector avea in dezvoltare doua rachete, Vector R si Vector H pe care ar fi trebuit sa le zboare din Alaska (Pacific Spaceport Complex) si respectiv Wallops (Mid-Atlantic Regional Spaceport). Rachetele ar fi trebuit integrate la fabrica din Tucson, Arizona. Vector obtinuse mai multe randuri de finantari: 4.5 milioane de dolari in aprilie 2017, 21 de milioane de dolari in iunie 2017 si 70 de milioane de dolari in octombrie 2018. Aceasta ultima finantare fusese asigurata de fondurile de investitii Kodem Growth Partners, Morgan Stanley Alternative Inv...
More...
Rocket Lab deschide a doua baza de lansare, in SUA
Ceea ce anticipam intr-un articol de la inceputul lui 2019, se va dovedi probabil prea optimist si, in ciuda competitiei accelerate de pe piata rachetelor, cu China, SUA si Rusia umar la umar, va trebui sa mai asteptam inca un an pana la a vedea doborat recordul anual de lansari spatiale. Partial si datorita intarzierii lui Rocket Lab, o companie privata de la care sunt asteptari foarte mari asa cum au fost si de la SpaceX. Natural, inceputurile sunt grele pana cand tehnologia este pusa la punct, ca sa nu mentionam si constrangerile financiare venite din partea industriei producatoare de sateliti, care are un anumit ritm de lucru. Vom lasa insa aceste considerente generale deoparte si vom spune ca saptamana aceasta am asistat la un eveniment foarte important pentru industria spatiala: des...
More...
Lansarea 50 pentru racheta indiana PSLV
Lansarea cu indicativul C48, de fapt cea cu numarul 50 din istoria lansatorului indian PSLV, a avut loc miercuri 11 decembrie de la Satish Dhawan Space Centre. Intr-o configuratie exotica, QL, folosita pentru a doua oara de indieni (debutul ei a avut loc in luna aprilie a acestui an), Polar Satellite Launch Vehicle a plasat pe orbita Paantului, alaturi de satelitul principal din seria RISAT, 9 alti pasageri contractati sub umbrela NewSpace India Limited (NSIL), divizia comerciala a lui ISRO. QL este o versiune intermediara (din punct de vedere a capacitatii de lansare) intre DL si XL (cu patru motoare auxiliare montate pentru decolare). 2BR1, cel mai nou satelit al seriei de observatii Risat este o platforma radar de 628 kg ce va opera timp de minim 5 ani cu servicii in...
More...
Spre un mini Falcon 9. Electronul celor de la Rocket Lab va deveni reutilizabil (Partea 3). 10 x Electron
A zecea misiune a rachetei Electron a avut loc vineri, 6 decembrie, de la acum traditionala baza LC 1 din Noua Zeelanda. Intitulata sugestiv ‘Running out of fingers’, misiunea, un nou succes pentru Rocket Lab, vine la o saptamana fata de data cand trebuia initial sa se produca zborul. Vinerea trecuta el a fost amanat din cauza unor semnale false induse de cablajul dintre treapta intai si a doua a rachetei, apoi, dupa ce inginerii au retestat echipamentul si au sters din calculatorul de bord mesajele de eroare, a trebuit sa se astepte pentru imbunatatirea conditiilor meteo. Nu a fost insa o tragedie pentru ca scenariul de zbor permitea o lansare oricand in intervalul 29 noiembrie-12 decembrie. 7 sateliti au ajuns cu aceasta ocazie pe orbita Pamantului: 6 nanosateliti construiti de compa...
More...
Primul satelit indian din seria Cartosat 3
Racheta PSLV a fost lansata din nou pe 27 noiembrie de la baza spatiala Satish Dhawan Space Center, in cel de al cincilea zbor indian pe anul in curs. A fost misiunea C47 pentru lansatorul Agentiei Spatiale Indiene ISRO, o misiune cu 14 sateliti la bord, satelitul principal Cartosat 3 fiind insotit de 12 nanosateliti Flock 4p al celor de la Planet Lab si de experimentul Meshbed al lui Analytical Space Inc. Nanosatelitii din urma au fost parte a unui contract intre companiile respective si NSIL (NewSpace India Limited) divizia comerciala a lui ISRO. Intre 17 si 28 de minute a durat pana cand cei 14 sateliti au fost plasati intr-o traiectorie polara cu altitudinea de 509 km si inclinatia de 97.5 grade. Zborul C47 a adus pe rampa de lansare pentru a douazeci si una oara versi...
More...
Kosmos 2542, un intrus in spatiu
A douazecea lansare ruseasca a anului s-a produs pe 25 noiembrie din Plesetsk. Este vorba despre Kosmos 2542, care a fost plasat intr-o traiectorie 365 km x 855 km x 97.9 grade inclinatie. Racheta folosita a fost una speciala, Soyuz-2-1v Volga, o configuratie care rareori zboara (in special in lansari militare). Ministerul Apararii de la Moscova nu a dat detalii suplimentare, insa se speculeaza ca ar fi vorba despre o misiune de supraveghere din spatiu, nu doar a unor tinte de la sol ci si a altor sateliti inamici. La bord este instalata aparatura optica performanta, iar satelitul are cel mai probabil o capacitate de manevrare ridicata pentru a se plasa si a zbura in tandem cu alte platforme asupra carora trebuie sa execute observatii. SUA si Rusia au dezvoltat ambele aceste tehnologii ...
More...
Lansare aniversara pentru Arianespace: racheta cu numarul 250 din familia Ariane
In cea de a patra sa lansare pe 2019 (din cele 6 europene de pana acum), Ariane 5, principalul sistem de transport spatial aflat astazi la dispozitia Europei si care asigura independenta batranului continent in privinta iesirii in spatiul cosmic, a marcat o aniversare importanta: zborul cu numarul 250 pentru o racheta din familia Ariane. De la prima incercare, de pe 24 decembrie 1979, familia de rachete Ariane a fost strans legata de dezvoltarea programului spatial european si nu numai, ajutand la lansarea multor misiuni care au scris istorie si contribuind fundamental la extinderea sectorului telecom. Pornind de la prima versiune, Ariane 1, o racheta derivata din aplicatii militare, care a zburat de 11 ori si continuand cu versiunile 2 si 3 (care au zburat de 6 si respectiv 11 ori), progr...
More...
Spre un mini Falcon 9. Electronul celor de la Rocket Lab va deveni reutilizabil. Partea 2
Al noualea zbor Electron si al cincilea pe anul in curs, a avut loc pe 17 octombrie de la acelasi Complex 1 operat de Rocket Lab in Noua Zeelanda. El a avut la bord experimentul Palisade, un Cubesat 16U dezvoltat de Astro Digital, ridicand numarul satelitilor lansati de Electron la 40. Greutatea redusa a pasagerului, a permis, dupa o serie de manevre ale treptei superioare Curie si un zbor de 71 de minute, o injectie directa intr-o orbita cu altitudinea de 1200 km si inclinatia de 87.8 grade. O traiectorie atipica pentru mica racheta Electron, folosita de obicei pentru orbite mult mai joase (tipic undeva la 500 km, deci de aceasta data am asistat la un record prin dublarea acestui numar). Inititulat ‘As the crow flies’ zborul a fost un succes deplin pentru Rocket Lab, injectia or...
More...
Spektr-RG. Partea 2. Primele observatii
Institutul german Max Planck Institute for Extraterrestrial Physics a public recent o prima serie de imagini capturate cu ajutorul telescopului spatial Spektr-RG. Asa cum aminteam in trecut la lansarea de pe 13 iulie, este vorba despre o misiune stiintifica internationala, in care principalii contributori sunt Rusia si Germania. Asteptata cu interes de comunitatea astronomica, mai ales pe fondul diminuarii din ultimii ani a capacitatii de studiere a Universului cu observatii in banda X, Spektr-RG nu a dezamagit, primele imagini de test fiind la o calitate foarte buna. Ele au fost surprinse cu ajutorul instrumentului german eRosita instalat la bord, din orbita finala de operare, in care satelitul a intrat recent. Dupa lansarea din iulie el se deplasase timp de 10 saptamani spre punctul L...
More...
O perioada dominata de chinezi. Partea 1
Ultimele 60 de zile au adus nu mai putin de 8 zboruri in contul Chinei, care a urcat astfel pe prima pozitie in clasamentul mondial al lansarilor pe anul in curs. China bifeaza in acest moment 19 incercari din cele 72 la nivel global, adica o cota de 27%, si este urmata de Rusia (18 incercari) si SUA (16). Cu o mica mentiune: 2 din aceste 19 incercari nu au reusit. Ultimul zbor a avut loc acum cateva zile, pe 4 octombrie de la baza spatiala Taiyuan. S-a folosit o racheta CZ 4C pentru a plasa intr-o orbita LEO satelitul Gaofen 10R, un inlocuitor pentru un satelit similar care fusese pierdut intr-un accident din 2016. Seria de sateliti Gaofen face parte din sistemul CHEOPS (China High-Resolution Earth Observation System), un sistem de observare a Pamantului deopotriva cu aplicatii c...
More...
The Moon: Gateway to the Stars.
Suntem din nou in saptamana 4-10 octombrie, derulata in fiecare an sub egida World Space Week, iar titlul acestui articol este exact sloganul sub care se desfasoara acest eveniment in 2019. Un titlu sugestiv pentru viziunea pe care organizatiile din domeniul spatial, fie ca sunt guvernamentale sau private, o au asupra explorarii Universului in viitorul apropiat si la care lucreaza deja pentru a o pune in practica (daca e sa mentionam aici doar doua dintre cele mai cunoscute proiecte - Lunar Gateway si Moon Village, care asemenea lui ISS vor strange la un loc natiunile spatiale). Space Alliance promoveaza acest eveniment printr-o actiune proprie, invitandu-va in aceasta perioada sa ne trimiteti pe adresa de email contact[at]spacealliance.ro cat mai multe intrebari referitoare la tehnolog...
More...
Al treilea satelit EKS intareste linia de aparare spatiala a Rusiei
Pe 26 septembrie, de la baza spatiala Plesetsk, de acolo de unde se desfasoara marea majoritate a zborurilor de natura militara, Rusia a lansat cel de al treilea satelit EKS. Ca si intrecut a fost folosita o racheta Racheta Soyuz 2.1b cu o treapta de propulsie Fregat M. Cosmos 2541 a fost transportat, ca si predecesorii, intr-o orbita de tip HEO 1645 km x 38536 km x 63.8 grade inclinatie. Sistemul de aparare antiracheta rusesc, ale carui inceputuri dateaza din timpul URSS, a fost intotdeauna o destinatie critica pentru securitatea tarii. Componenta clasica terestra, constand intr-o retea extinsa de radare de sol, era completata si de o componenta spatiala care trebuia sa asigure detectia timpurie, din spatiu, a oricarei amenintari: rachete balistice lansate pana la altitudinea de 10...
More...
Amos 17
Marti 6 august, SpaceX a lansat la bordul rachetei sale Falcon 9 un nou satelit de telecomunicatii israelian. Amos 17 s-a separat dupa 32 de minute de zbor, intr-o orbita eliptica cu apogeul la inaltimea geostationara (215 km x 36110 km x 27 de grade inclinatie) si va urma sa manevreze singur pana la pozitia orbitala finala, la 17 grade longitudine estica, acolo unde urmeaza sa inlocuiasca platforma Amos 5, ce s-a defectat in 2015. Din cauza greutatii ridicate a satelitului (in jur de 7.2 tone), Falcon 9 nu a mai zburat cum o face de obicei, intr-o traiectorie super sincrona, iar treapta intai B1047, parte a blocului modernizat 5, desi potential reutilizabila dincolo de cele 3 incercari de pana acum, a trebuit abandonata. A fost insa recuperate, cu ajutorul plasei instalate pe nava ...
More...
-
Member
Supreme Member
- Rep Power
- 58
Rusia mai lanseaza un satelit Meridian M
Pe 20 februarie, la ora 08:24 UTC, Rusia a lansat, de la baza sa spatiala din Plesetsk, un nou satelit de comunicatie din seria Meridian M. Racheta Soyuz 2.1a a reusit, dupa o amanare de o luna (impusa de inlocuirea treptei a treia dupa ce inginerii constatasera o problema la cablajul ei), plasarea cu succes intr-o orbita HEO 996 km x 39722 km x 62.85 de grade inclinatie fata de Ecuator, a platformei Meridian M 9, care cantareste peste 2 tone. A fost nevoie de 3 activari pentru treapta superioara de propulsie Fregat M pentru a aduce satelitul pe aceasta traiectorie excentrica, motiv pentru care ea a si ramas pe o traiectorie similara cu pasagerul sau, nemaiavand suficient combustibil pentru deorbitare. Satelitul este construit de ISS Reshetnev si este, asa cum spune si numele sau...
More...
Prima misiune comerciala de extindere a duratei de operare a unui satelit. Partea 2
Povestea lui MEV este una complicata, cu multe suisuri si coborasuri. Pana in aprilie 2013, ATK deja varsase 3 milioane de dolari in asociere, astfel ca la urmatoarea transa de finantare, nemultumita de ritmul de dezvoltare, a cerut si a obtinut din partea partenerului, o clauza aditionala la contractul de asociere prin care sa se specifice obiective si date precise pentru fazele prevazute in proiectul de management. Principalul obiectiv fiind atragerea unor surse externe de finantare si semnarea unui prim contract comercial pana la sfarsitul anului 2013. In caz de nerespectare, ATK ar fi putut sa isi protejeze investitia prin preluarea majoritatii in consiliul de administrare si impunerea unor masuri de corectie. Din acest punct, relatia dintre cei doi parteneri a inceput sa fie un...
More...
Prima misiune comerciala de extindere a duratei de operare a unui satelit. Partea 1
Andocarea de pe 25 februarie, intre doi sateliti comerciali, a deschis pentru prima data calea spre o solutie reala la problema tot mai presanta a deseurilor spatiale. Desi nu este ceva nou si (probabil) nu solutia finala (asa dupa cum vom comenta pe parcursul acestui articol) este totusi un eveniment istoric si un pas inainte pe acest drum anevoios. Dupa cateva zile de zburat in tandem cu tinta sa Intelsat 901 in regiunea cunoscuta ca cimitirul geostationar, MEV-1 un satelit al lui Northrop Grumman, s-a apropiat sub strictul control al inginerilor de la sol si s-a cuplat rigid de structura tintei pe 25 februarie la 07:12 UTC. Trebuie spus din start ca Intelsat 901 este un satelit obisnuit si nu a fost prevazut din constructie cu vreun dispozitiv special de andocare, tocmai de aceea soluti...
More...
VA252
18 februarie a adus a doua lansare europeana a anului. In prim plan, aceeasi racheta Ariane 5 ECA, cu o misiune similara celei de la mijlocul lui ianuarie: lansarea a doi sateliti geostationari. Zborul VA252 a vizat o traiectorie de transfer GTO cu caracteristicile 250 km perigeu x 35786 km apogeu x 6 grade inclinatie orbitala si a insemnat un zbor de 31 de minute pentru lansatorul european operat din Guiana Franceza. Cateva cuvinte despre pasageri, ambii originari din Asia. JCSAT 17 este satelitul cu numarul 21 lansat de Arianespace pentru grupul japonez SKY Perfect JSAT Corporation, intr-un parteneriat care dateaza din 1989 si care asigura iata, o medie de un contract pe an. O platforma LM-2100 a celor de la Lockheed Martin, cu o masiva antena de 18 m diametru construita de Harris Cor...
More...
China la a patra sa lansare pe 2020
More...
Razboiul megaconstelatiilor. SpaceX:OneWeb - 5:1
Lansarea de luni, 17 februarie, a fost a cincea pentru sistemul Starlink si a dus scorul la 5:1 in raport cu principalul concurent, OneWeb. Ambele constelatii mai au cate o lansare de test in februarie 2018 (2 sateliti) si respectiv februarie 2019 (6 sateliti), cu care si-au securizat licentele obtinute in prealabil si cu care au facut primele experimente asupra solutiilor tehnice, in conditiile reale din spatiu. SpaceX a avut un inceput fulminant de 2020, reusind de la inceputul anului 3 zboruri cu cate 60 de sateliti, in timp ce OneWeb este abia la debutul sistemului sau. Ambele companii mai au programat cate o lansare in luna martie. Revenind la lansarea de luni, ea ar fi trebuit sa aiba loc cu cateva zile inainte, insa a fost amanata. Ca si in precedentele zboruri Starlink, gaza a fos...
More...
Japonia mai adauga un satelit sistemului sau de spionaj
Prima lansare japoneza a anului a avut loc pe 9 februarie, dupa o amanare de aproape 2 saptamani fata de data initial (27 ianuarie) si a avut ca pasager un satelit de spionaj din seria IGS (Intelligence Gathering Satellite). Imbarcat la bordul unei rachete H2A in versiunea 202, IGS Optical 7 a zburat de la baza spatiala Tanegashima pentru a se alatura intr-o orbita LEO polara, constelatiei operate de Cabinet Satellite Intelligence Center aflat sub jurisdictia directa a guvernului nipon. Acesta este satelitul cu numarul 18 al programului lansat de Tokio in 2003, ca raspuns la intensificarea tensiunilor din Asia. Mitsubishi Electric construieste prin contracte supervizate de JAXA doua clase de sateliti de observatie: optica si respective radar. Ultimele lansari de acest fel avusesera loc in...
More...
NROL 151, primul satelit lansat de Rocket Lab in 2020
Compania Rocket Lab a ajuns la al unsprezecea sa misiune. Initulata ‘Birds Of A Feather’ ea a adus primul pasager din partea biroului american NRO. NRO (National Reconnaissance Office) devine a patra entitate a guvernului american, dupa NASA, DARPA si US Air Force care apeleaza la serviciile Rocket Lab. Achizitionat prin noul program Rapid Acquisition of a Small Rocket serviciul de lansare pentru pasagerul NROL 151 ar trebui sa deschida calea pe viitor pentru multe alte zboruri de clasa mica (in general platforme experimentale). Racheta Electron s-a achitat cu succes de sarcina primita dupa un zbor de sub o ora. Dincolo de misiunea principal, de plasare pe orbita a pasagerului, compania lui Peter Beck a continuat seria de experimente care, asa cum a fost anuntat anul trecut, ar tr...
More...
Solar Orbiter. Partea 1. Lansarea
Dupa 20 de ani de eforturi industriale, sonda Solar Orbiter si-a inceput aventura spatiala cu o lansare reusita de la complexul 41 al bazei spatiale Cape Canaveral. NASA, partener in aceasta misiune cu ESA, a acoperit costul lansarii la bordul rachetei Atlas 5 a celor de la ULA (United Launch Alliance), plus dezvoltarea unei parti din instrumentatia stiintifica. A fost vorba despre versiunea 411 a rachetei americane (aceeasi care lansa in 2016 misiunea de vizitare a unui asteroid, OSIRIS-Rex), de doua activari ale treptei Centaur si de 52 de minute de zbor, pentru a imprima sondei viteza necesara parasirii orbitei Pamantului. O injectie orbitala aproape perfecta, cu o abatere de doar 1m/s si 0.02 grade in inclinatie, urmata de prima achizitie de telemetrie cu ajutorul statiei New Norc...
More...
Razboiul megaconstelatiilor. Falcon 9 la zborul cu numarul 80. Starlink la 240 de sateliti
Inca 60 de sateliti s-au alaturat constelatiei Starlink dupa o lansare de la Cape Canaveral pe 29 ianuarie. Ocazie cu care racheta Falcon 9 a lui Elon Musk a bifat si zborul cu numarul 80. In cei 10 ani scursi de la debutul sau, ea a cunoscut multe interatii, fiind, asa cum anuntase Elon Musk inca de la inceput, un vehicul perfectionat din mers. Insa doar trei variante majore au fost prezentate oficial: v1.0, v1.1 si v1.2. Aceasta din urma, in versiunea Block 5, este si pilonul principal al acestui proces de dezvoltare, ajuns la maturitate in 2018, un proces care permite acum o refolosire extinsa a treptei intai. A fost si cazul zborului de pe 29 ianuarie, cand treapta intai B1051, s-a aflat in al treilea sau zbor dupa martie si respectiv iunie 2019. Cele 15.6 tone ale incarcaturii (60 de...
More...
Eutelsat 5 West B intra in serviciu cu 45% din capacitate
Lansat recent, in octombrie 2019, din Baikonur, la bordul rachetei Proton M, satelitul Eutelsat 5 West B a suferit o anomalie importanta si va intra in serviciul operatorului parizian Eutelsat cu doar 45% din capacitatea de telecomunicatie proiectata. Satelitul a fost asigurat timp de 1 an dupa lansare pentru o polita cu valoarea totala de 173 de milioane, insa ramane de stabilit impactul real in serviciul companiei si suma pe care acesta o va cere asiguratorului. Eutelsat 5 West B trebuia sa inlocuiasca vechiul satelit Eutelsat 5 West A lansat in iulie 2002, o platforma veche de 17 ani si jumatate si care desi (inca) functionala, se apropie cu pasi repezi de consumarea combustibilului. In noile conditii Eutelsat 5 West A va ramane in continuare in serviciu pentru a suplimenta capacitat...
More...
Parker Solar Probe la periheliul 4
Dupa ce pe 8 decembrie 2019 inginerii de la APL, cei care comanda misiunea, au realizat o mica manevra pentru a corecta traiectoria, pe 26 decembrie 2019 Parker Solar Probe a primit un delta v suplimentar la a doua sa trecere in apropierea planetei Venus, la 3009 km de suprafata, si a accelerat din nou spre Soare. Punctul culminant al acestei traiectorii va fi 29 ianuarie 2020, al patrulea periheliu, ocazie cu care sonda va dobora recordurile stabilite in precedentele trei treceri in vecinatatea Soarelui, apropiindu-se la circa 18.6 milioane de km (adica o distanta cu 20% mai mica decat in trecut). Recordul acesta va continua sa fie imbunatatit pe masura ce sonda isi va continua misiunea in spatiu. 24 de orbite sunt asteptate (cu 7 treceri pe langa Venus si accelerarile aferente) valoarea ...
More...
Mars 2020 isi cauta un nume
Dupa o reusita campanie de PR, putem sa spunem deja clasica pentru NASA, in care si romanii au participat (vorbim despre 22682 de persoane dintr-un total de aproape 11 milioane la nivel global, plasand tara noastra pe locul 36 in acest top) - o campanie in care cei interesati erau invitati sa se inregistreze online pentru o calatorie virtuala spre planeta rosie (numele celor inscrisi vor fi incarcate la bordul viitoarei misiuni martiene, deocamdata denumita generic Mars 2020) - americanii revin cu o noua campanie, mentinand activ interesul publicului. De aceasta data este vorba despre alegerea unui nume potrivit pentru noul robot. La fel, vorbim despre o tehnica deja consacrata pentru NASA, si in trecut alte misiuni folosind-o cu succes (inclusiv ultima misiune martiana, Curiosity, initial...
More...
VA 251 deschide seria lansarilor europene in 2020. Pana la 22 de zboruri sunt asteptate anul acesta
Arianespace a deschis anul spatial 2020 joi 16 ianuarie, cu o noua lansare de la complexul ELA 3 din Guiana Franceza. La bordul celei mai puternice versiuni a lui Ariane 5, ECA, au fost instalati, intr-o configuratie clasica de zbor, doi sateliti de telecomunicatie: Eutelsat Konnect si GSat 30. Dupa un zbor de 27 si respectiv 38 de minute, cei doi sateliti s-au separat de racheta intr-o orbita GTO si si-au inceput aventura in spatiu. Acesta este primul din (pana la) 22 de zboruri programate in contul companiei europene in 2020, o intensificare dictate in special de startul constelatiei OneWeb (concurentul direct al Starlinkului lui Must). De notat si ca noul an ar trebui sa aduca debutul lansatoarelor de ultima generatie Vega C si Ariane 6, prin care Arianespace incearca sa raspunda com...
More...
China deschide anul 2020 cu ambitii mari, insa pastrarea suprematiei zborurilor spatiale din cei doi ani precedenti in fata vechilor super puteri, s-ar putea dovedi mult mai grea decat anticipeaza Beijingul
Primul satelit al Beijingului a fost lansat pe 7 ianuarie de la baza spatiala Xichang. Purtat la bordul rachetei CZ-3B/G3, satelitul TJS 5 (Tongxin Jishu Shiyan) a ajuns cu bine pe orbita Pamantului, insa China a ratat de putin titlul de prima lansare a anului, pentru ca, cu cateva ore mai devreme, din Florida, SpaceX reusea un nou zbor cu racheta sa Falcon 9. Dezvoltat la fel ca si precedentul TJS 2, de Shanghai Academy of Spaceflight Technology, satelitul a fost plasat intr-o orbita GTO, de unde va manevra pana la inaltimea geostationara. Oficial discutam despre o platforma de telecomunicatii, insa TJS 5 ar putea fi la fel de bine o misiune militara, folosita de China pentru detectia timpurie a potentialelor amenintari (lansari de rachete etc). Un satelit similar, TJS 2 a mai f...
More...
Razboiul megaconstelatiilor . Anul spatial 2020 deschis de lansarea celui de al treilea grup de sateliti Starlink
Prima lansare a anului 2020 vine in contul SUA, dupa ce pe 7 ianuarie, o racheta Falcon 9 plecata de pe rampa de lansare a complexului SLC 40 de la Cape Canaveral, a plasat pe orbita al treilea grup de sateliti Starlink. Grupul de 60, cu indicativul Starlink v1.0 2, a ridicat numarul platformelor lansate de SpaceX la 180 in decursul a doar 6 luni (zboruri similare au avut loc in mai si respectiv noiembrie 2019) si a transformat compania americana in cel mai mare operator comercial, depasind flota de nanosateliti a celor de la Planet Labs. Ritmul de productie al fabricii din Redmond se pastreaza ridicat (7 sateliti sunt produsi zilnic la facilitatile SpaceX din apropierea Washingtonului) astfel ca cele (minim) 10 lansari Starlink programate pentru 2020 (care vor ridica constelatia la 12x60...
More...
La inceputul lui 2020
Dupa un an 2018 in care pentru prima data de la incheierea razboiului rece se trecea din nou pragul de 100 de lansari la nivel planetar (114 misiuni din care 111 reusite), in 2019 speram sa asistam la un an record. Nu a fost sa fie, industria spatiala s-a miscat mai incet decat anticipam (sau ca sa fim mai corecti, intr-un context economic destul de volatil s-a miscat intr-un ritm conservativ, pregatind terenul pentru viitor). Mai incet chiar si decat 2018, astfel ca am avut doar 102 zboruri, din care 97 reusite. Departe de recordul din anul 1983 (127 de lansari reusite din 129 de incercari) sau de numarul absolut de la inceputul erei spatiale (139 de zboruri in 1967, din care 120 reusite). Revolutia asteptata dupa epoca Apollo este insa pe cale de a se intampla acum. Au fost ...
More...
Vector Space Systems intra oficial in faliment
Vector Space Systems, unul din dezvoltatorii de mici lansatoare din Statele Unite a cerut oficial demararea procedurilor de faliment, dupa ce rand pe rand, investitorii s-au retras, lasand compania fara fondurile necesare continuarii activitatii. Vector avea in dezvoltare doua rachete, Vector R si Vector H pe care ar fi trebuit sa le zboare din Alaska (Pacific Spaceport Complex) si respectiv Wallops (Mid-Atlantic Regional Spaceport). Rachetele ar fi trebuit integrate la fabrica din Tucson, Arizona. Vector obtinuse mai multe randuri de finantari: 4.5 milioane de dolari in aprilie 2017, 21 de milioane de dolari in iunie 2017 si 70 de milioane de dolari in octombrie 2018. Aceasta ultima finantare fusese asigurata de fondurile de investitii Kodem Growth Partners, Morgan Stanley Alternative Inv...
More...
Rocket Lab deschide a doua baza de lansare, in SUA
Ceea ce anticipam intr-un articol de la inceputul lui 2019, se va dovedi probabil prea optimist si, in ciuda competitiei accelerate de pe piata rachetelor, cu China, SUA si Rusia umar la umar, va trebui sa mai asteptam inca un an pana la a vedea doborat recordul anual de lansari spatiale. Partial si datorita intarzierii lui Rocket Lab, o companie privata de la care sunt asteptari foarte mari asa cum au fost si de la SpaceX. Natural, inceputurile sunt grele pana cand tehnologia este pusa la punct, ca sa nu mentionam si constrangerile financiare venite din partea industriei producatoare de sateliti, care are un anumit ritm de lucru. Vom lasa insa aceste considerente generale deoparte si vom spune ca saptamana aceasta am asistat la un eveniment foarte important pentru industria spatiala: des...
More...
-
Member
Supreme Member
- Rep Power
- 58
China, aproape de finalizarea constelatiei Beidou
7 martie a adus a cincea lansare chineza a anului. In plina criza pe fondul epidemiei de coronavirus, inginerii chinezi au reusit sa se mobilizeze si sa continue activitatea spatiala a tarii. Intr-un zbor de la baza spatiala Xichang, ei au reusit sa ridice pe orbita cu ajutorul rachetei CZ 3B/G3, o noua platforma pentru sistemul de navigatie indigen, Beidou. Plasat intr-o traiectorie GTO, el va manevra cu ajutorul propulsiei de la bord, pana cand va atinge pozitia orbitala finala si va putea intra in serviciu. Satelitul BD-3 G, face parte din componenta geostationara si are numarul 54 in istoria lansarilor Beidou. El este penultimul din cea mai moderna generatie de sateliti a sistemului, Beidou 3. 5 noduri geostationare sunt folosite de China: 158.75 grade est, 180 grade est, 210.5 g...
More...
Mars 2020 se va numi Perseverance
Curiosity. InSight. Spirit. Opportunity. If you think about it, all of these names of past Mars rovers are qualities we possess as humans. We are always curious, and seek opportunity. We have the spirit and insight to explore the Moon, Mars, and beyond. But, if rovers are to be the qualities of us as a race, we missed the most important thing. Perseverance. We as humans evolved as creatures who could learn to adapt to any situation, no matter how harsh. We are a species of explorers, and we will meet many setbacks on the way to Mars. However, we can persevere. We, not as a nation but as humans, will not give up. Even faced with bitter losses such as Opportunity and Vikram 2, the human race will always persevere into the future. Acesta este eseul castigator in competitia de atribuire a unui...
More...
Prima misiune comerciala de extindere a duratei de operare a unui satelit. Partea 2
Povestea lui MEV este una complicata, cu multe suisuri si coborasuri. Pana in aprilie 2013, ATK deja varsase 3 milioane de dolari in asociere, astfel ca la urmatoarea transa de finantare, nemultumita de ritmul de dezvoltare, a cerut si a obtinut din partea partenerului, o clauza aditionala la contractul de asociere prin care sa se specifice obiective si date precise pentru fazele prevazute in proiectul de management. Principalul obiectiv fiind atragerea unor surse externe de finantare si semnarea unui prim contract comercial pana la sfarsitul anului 2013. In caz de nerespectare, ATK ar fi putut sa isi protejeze investitia prin preluarea majoritatii in consiliul de administrare si impunerea unor masuri de corectie. Din acest punct, relatia dintre cei doi parteneri a inceput sa fie un...
More...
Prima misiune comerciala de extindere a duratei de operare a unui satelit. Partea 1
Andocarea de pe 25 februarie, intre doi sateliti comerciali, a deschis pentru prima data calea spre o solutie reala la problema tot mai presanta a deseurilor spatiale. Desi nu este ceva nou si (probabil) nu solutia finala (asa dupa cum vom comenta pe parcursul acestui articol) este totusi un eveniment istoric si un pas inainte pe acest drum anevoios. Dupa cateva zile de zburat in tandem cu tinta sa Intelsat 901 in regiunea cunoscuta ca cimitirul geostationar, MEV-1 un satelit al lui Northrop Grumman, s-a apropiat sub strictul control al inginerilor de la sol si s-a cuplat rigid de structura tintei pe 25 februarie la 07:12 UTC. Trebuie spus din start ca Intelsat 901 este un satelit obisnuit si nu a fost prevazut din constructie cu vreun dispozitiv special de andocare, tocmai de aceea soluti...
More...
VA252
18 februarie a adus a doua lansare europeana a anului. In prim plan, aceeasi racheta Ariane 5 ECA, cu o misiune similara celei de la mijlocul lui ianuarie: lansarea a doi sateliti geostationari. Zborul VA252 a vizat o traiectorie de transfer GTO cu caracteristicile 250 km perigeu x 35786 km apogeu x 6 grade inclinatie orbitala si a insemnat un zbor de 31 de minute pentru lansatorul european operat din Guiana Franceza. Cateva cuvinte despre pasageri, ambii originari din Asia. JCSAT 17 este satelitul cu numarul 21 lansat de Arianespace pentru grupul japonez SKY Perfect JSAT Corporation, intr-un parteneriat care dateaza din 1989 si care asigura iata, o medie de un contract pe an. O platforma LM-2100 a celor de la Lockheed Martin, cu o masiva antena de 18 m diametru construita de Harris Cor...
More...
China la a patra sa lansare pe 2020
More...
Razboiul megaconstelatiilor. SpaceX:OneWeb - 5:1
Lansarea de luni, 17 februarie, a fost a cincea pentru sistemul Starlink si a dus scorul la 5:1 in raport cu principalul concurent, OneWeb. Ambele constelatii mai au cate o lansare de test in februarie 2018 (2 sateliti) si respectiv februarie 2019 (6 sateliti), cu care si-au securizat licentele obtinute in prealabil si cu care au facut primele experimente asupra solutiilor tehnice, in conditiile reale din spatiu. SpaceX a avut un inceput fulminant de 2020, reusind de la inceputul anului 3 zboruri cu cate 60 de sateliti, in timp ce OneWeb este abia la debutul sistemului sau. Ambele companii mai au programat cate o lansare in luna martie. Revenind la lansarea de luni, ea ar fi trebuit sa aiba loc cu cateva zile inainte, insa a fost amanata. Ca si in precedentele zboruri Starlink, gaza a fos...
More...
Japonia mai adauga un satelit sistemului sau de spionaj
Prima lansare japoneza a anului a avut loc pe 9 februarie, dupa o amanare de aproape 2 saptamani fata de data initial (27 ianuarie) si a avut ca pasager un satelit de spionaj din seria IGS (Intelligence Gathering Satellite). Imbarcat la bordul unei rachete H2A in versiunea 202, IGS Optical 7 a zburat de la baza spatiala Tanegashima pentru a se alatura intr-o orbita LEO polara, constelatiei operate de Cabinet Satellite Intelligence Center aflat sub jurisdictia directa a guvernului nipon. Acesta este satelitul cu numarul 18 al programului lansat de Tokio in 2003, ca raspuns la intensificarea tensiunilor din Asia. Mitsubishi Electric construieste prin contracte supervizate de JAXA doua clase de sateliti de observatie: optica si respective radar. Ultimele lansari de acest fel avusesera loc in...
More...
NROL 151, primul satelit lansat de Rocket Lab in 2020
Compania Rocket Lab a ajuns la al unsprezecea sa misiune. Initulata ‘Birds Of A Feather’ ea a adus primul pasager din partea biroului american NRO. NRO (National Reconnaissance Office) devine a patra entitate a guvernului american, dupa NASA, DARPA si US Air Force care apeleaza la serviciile Rocket Lab. Achizitionat prin noul program Rapid Acquisition of a Small Rocket serviciul de lansare pentru pasagerul NROL 151 ar trebui sa deschida calea pe viitor pentru multe alte zboruri de clasa mica (in general platforme experimentale). Racheta Electron s-a achitat cu succes de sarcina primita dupa un zbor de sub o ora. Dincolo de misiunea principal, de plasare pe orbita a pasagerului, compania lui Peter Beck a continuat seria de experimente care, asa cum a fost anuntat anul trecut, ar tr...
More...
Solar Orbiter. Partea 1. Lansarea
Dupa 20 de ani de eforturi industriale, sonda Solar Orbiter si-a inceput aventura spatiala cu o lansare reusita de la complexul 41 al bazei spatiale Cape Canaveral. NASA, partener in aceasta misiune cu ESA, a acoperit costul lansarii la bordul rachetei Atlas 5 a celor de la ULA (United Launch Alliance), plus dezvoltarea unei parti din instrumentatia stiintifica. A fost vorba despre versiunea 411 a rachetei americane (aceeasi care lansa in 2016 misiunea de vizitare a unui asteroid, OSIRIS-Rex), de doua activari ale treptei Centaur si de 52 de minute de zbor, pentru a imprima sondei viteza necesara parasirii orbitei Pamantului. O injectie orbitala aproape perfecta, cu o abatere de doar 1m/s si 0.02 grade in inclinatie, urmata de prima achizitie de telemetrie cu ajutorul statiei New Norc...
More...
Razboiul megaconstelatiilor. Falcon 9 la zborul cu numarul 80. Starlink la 240 de sateliti
Inca 60 de sateliti s-au alaturat constelatiei Starlink dupa o lansare de la Cape Canaveral pe 29 ianuarie. Ocazie cu care racheta Falcon 9 a lui Elon Musk a bifat si zborul cu numarul 80. In cei 10 ani scursi de la debutul sau, ea a cunoscut multe interatii, fiind, asa cum anuntase Elon Musk inca de la inceput, un vehicul perfectionat din mers. Insa doar trei variante majore au fost prezentate oficial: v1.0, v1.1 si v1.2. Aceasta din urma, in versiunea Block 5, este si pilonul principal al acestui proces de dezvoltare, ajuns la maturitate in 2018, un proces care permite acum o refolosire extinsa a treptei intai. A fost si cazul zborului de pe 29 ianuarie, cand treapta intai B1051, s-a aflat in al treilea sau zbor dupa martie si respectiv iunie 2019. Cele 15.6 tone ale incarcaturii (60 de...
More...
Eutelsat 5 West B intra in serviciu cu 45% din capacitate
Lansat recent, in octombrie 2019, din Baikonur, la bordul rachetei Proton M, satelitul Eutelsat 5 West B a suferit o anomalie importanta si va intra in serviciul operatorului parizian Eutelsat cu doar 45% din capacitatea de telecomunicatie proiectata. Satelitul a fost asigurat timp de 1 an dupa lansare pentru o polita cu valoarea totala de 173 de milioane, insa ramane de stabilit impactul real in serviciul companiei si suma pe care acesta o va cere asiguratorului. Eutelsat 5 West B trebuia sa inlocuiasca vechiul satelit Eutelsat 5 West A lansat in iulie 2002, o platforma veche de 17 ani si jumatate si care desi (inca) functionala, se apropie cu pasi repezi de consumarea combustibilului. In noile conditii Eutelsat 5 West A va ramane in continuare in serviciu pentru a suplimenta capacitat...
More...
Parker Solar Probe la periheliul 4
Dupa ce pe 8 decembrie 2019 inginerii de la APL, cei care comanda misiunea, au realizat o mica manevra pentru a corecta traiectoria, pe 26 decembrie 2019 Parker Solar Probe a primit un delta v suplimentar la a doua sa trecere in apropierea planetei Venus, la 3009 km de suprafata, si a accelerat din nou spre Soare. Punctul culminant al acestei traiectorii va fi 29 ianuarie 2020, al patrulea periheliu, ocazie cu care sonda va dobora recordurile stabilite in precedentele trei treceri in vecinatatea Soarelui, apropiindu-se la circa 18.6 milioane de km (adica o distanta cu 20% mai mica decat in trecut). Recordul acesta va continua sa fie imbunatatit pe masura ce sonda isi va continua misiunea in spatiu. 24 de orbite sunt asteptate (cu 7 treceri pe langa Venus si accelerarile aferente) valoarea ...
More...
Mars 2020 isi cauta un nume
Dupa o reusita campanie de PR, putem sa spunem deja clasica pentru NASA, in care si romanii au participat (vorbim despre 22682 de persoane dintr-un total de aproape 11 milioane la nivel global, plasand tara noastra pe locul 36 in acest top) - o campanie in care cei interesati erau invitati sa se inregistreze online pentru o calatorie virtuala spre planeta rosie (numele celor inscrisi vor fi incarcate la bordul viitoarei misiuni martiene, deocamdata denumita generic Mars 2020) - americanii revin cu o noua campanie, mentinand activ interesul publicului. De aceasta data este vorba despre alegerea unui nume potrivit pentru noul robot. La fel, vorbim despre o tehnica deja consacrata pentru NASA, si in trecut alte misiuni folosind-o cu succes (inclusiv ultima misiune martiana, Curiosity, initial...
More...
VA 251 deschide seria lansarilor europene in 2020. Pana la 22 de zboruri sunt asteptate anul acesta
Arianespace a deschis anul spatial 2020 joi 16 ianuarie, cu o noua lansare de la complexul ELA 3 din Guiana Franceza. La bordul celei mai puternice versiuni a lui Ariane 5, ECA, au fost instalati, intr-o configuratie clasica de zbor, doi sateliti de telecomunicatie: Eutelsat Konnect si GSat 30. Dupa un zbor de 27 si respectiv 38 de minute, cei doi sateliti s-au separat de racheta intr-o orbita GTO si si-au inceput aventura in spatiu. Acesta este primul din (pana la) 22 de zboruri programate in contul companiei europene in 2020, o intensificare dictate in special de startul constelatiei OneWeb (concurentul direct al Starlinkului lui Must). De notat si ca noul an ar trebui sa aduca debutul lansatoarelor de ultima generatie Vega C si Ariane 6, prin care Arianespace incearca sa raspunda com...
More...
China deschide anul 2020 cu ambitii mari, insa pastrarea suprematiei zborurilor spatiale din cei doi ani precedenti in fata vechilor super puteri, s-ar putea dovedi mult mai grea decat anticipeaza Beijingul
Primul satelit al Beijingului a fost lansat pe 7 ianuarie de la baza spatiala Xichang. Purtat la bordul rachetei CZ-3B/G3, satelitul TJS 5 (Tongxin Jishu Shiyan) a ajuns cu bine pe orbita Pamantului, insa China a ratat de putin titlul de prima lansare a anului, pentru ca, cu cateva ore mai devreme, din Florida, SpaceX reusea un nou zbor cu racheta sa Falcon 9. Dezvoltat la fel ca si precedentul TJS 2, de Shanghai Academy of Spaceflight Technology, satelitul a fost plasat intr-o orbita GTO, de unde va manevra pana la inaltimea geostationara. Oficial discutam despre o platforma de telecomunicatii, insa TJS 5 ar putea fi la fel de bine o misiune militara, folosita de China pentru detectia timpurie a potentialelor amenintari (lansari de rachete etc). Un satelit similar, TJS 2 a mai f...
More...
Razboiul megaconstelatiilor . Anul spatial 2020 deschis de lansarea celui de al treilea grup de sateliti Starlink
Prima lansare a anului 2020 vine in contul SUA, dupa ce pe 7 ianuarie, o racheta Falcon 9 plecata de pe rampa de lansare a complexului SLC 40 de la Cape Canaveral, a plasat pe orbita al treilea grup de sateliti Starlink. Grupul de 60, cu indicativul Starlink v1.0 2, a ridicat numarul platformelor lansate de SpaceX la 180 in decursul a doar 6 luni (zboruri similare au avut loc in mai si respectiv noiembrie 2019) si a transformat compania americana in cel mai mare operator comercial, depasind flota de nanosateliti a celor de la Planet Labs. Ritmul de productie al fabricii din Redmond se pastreaza ridicat (7 sateliti sunt produsi zilnic la facilitatile SpaceX din apropierea Washingtonului) astfel ca cele (minim) 10 lansari Starlink programate pentru 2020 (care vor ridica constelatia la 12x60...
More...
La inceputul lui 2020
Dupa un an 2018 in care pentru prima data de la incheierea razboiului rece se trecea din nou pragul de 100 de lansari la nivel planetar (114 misiuni din care 111 reusite), in 2019 speram sa asistam la un an record. Nu a fost sa fie, industria spatiala s-a miscat mai incet decat anticipam (sau ca sa fim mai corecti, intr-un context economic destul de volatil s-a miscat intr-un ritm conservativ, pregatind terenul pentru viitor). Mai incet chiar si decat 2018, astfel ca am avut doar 102 zboruri, din care 97 reusite. Departe de recordul din anul 1983 (127 de lansari reusite din 129 de incercari) sau de numarul absolut de la inceputul erei spatiale (139 de zboruri in 1967, din care 120 reusite). Revolutia asteptata dupa epoca Apollo este insa pe cale de a se intampla acum. Au fost ...
More...
-
Member
Supreme Member
- Rep Power
- 58
Spre un mini Falcon 9. Electronul celor de la Rocket Lab va deveni reu
Intr-un comunicat de presa din 16 martie, compania Rocket Lab anunta achizitionarea producatorului de componente pentru industria spatiala Sinclair Interplanetary. Fondata in 2001 de Doug Sinclair, compania u sediul in Canada, Toronto, are un venit anual de 6 milioane de dolari si un personal de 30+ angajati. Sinclair Interplanetary produce de aproape 20 de ani, diverse sisteme pentru sateliti mici: camere stelare, roti volante, senzori solari, bare electromagnetice, dispozitive de comunicatie optica, sisteme pirotehnice, convertoare electrice, sisteme de distributie electrica, sisteme de incarcare pentru baterii etc. Satelitii AstroDigital, ALE, BlackSky, BRITE, LightSail 2 sau Kepler Communications, o parte lansati chiar de Rocket Lab, folosesc componente de la Sinclair Interplanetary. ...
More...
Lansarile Glonass continua in pofida crizei
O noua lansare pentru sistemul Glonass a avut loc pe 16 martie din Plesetsk. Satelitul cu indicativul Kosmos 2545, platforma Glonass M cu numarul 51, a fost plasat de treapta superioara Fregat M a rachetei Soyuz 2 1b, intr-o traiectorie MEO, 19100 km altitudine, pe o inclinatie de 64.8 grade fata de Ecuator. Mai precis in slotul 24, in al treilea plan orbital al constelatiei. Lansarea face parte din planul regulat de intretinere a sistemului Glonass, care are in acest moment 29 de sateliti functionali (dar doar 24 operand activ). La nodul 24 se afla in acest moment un satelit lansat in 2010 si care opereaza de peste 120 de luni. Kosmos 2545 cantareste 1.4 tone si este construit de ISS Reshetnev. Rusia lanseaza in continuare platformele Glonass M, desi are inca din 2011 pe orbita un pr...
More...
China pierde un satelit la debutul versiunii 7A a familiei de rachete Chang Zheng
A sasea lansare chineza a anului a fost una nereusita: racheta CZ 7A, aflata la debut, a avut probleme tehnice, nereusind sa plaseze pe orbita pasagerul, satelitul Xinjishu Yanzheng 6. Un satelit despre care chinezii au pastrat tacerea, probabil o misiune militara. Lansarea a avut loc astazi, 16 martie, de la complexul LC201 al bazei spatiale Wenchang Space Launch Center. Complexul a deservit in trecut (iunie 2016 si respectiv aprilie 2017) alte doua lansari ale versiunii simplificate CZ 7. Baza mai are la dispozitie complexul LC101 pentru lansarile rachetelor CZ 5. Multe din componentele rachetelor chineze sunt refolosite, in diferite combinatii, pe mai multe clase de lansatoare, de aceea problemele de azi ar putea sa impuna verificari suplimentare si amanari pentru zborurile viitoare. S...
More...
Mars 2020 se va numi Perseverance
Curiosity. InSight. Spirit. Opportunity. If you think about it, all of these names of past Mars rovers are qualities we possess as humans. We are always curious, and seek opportunity. We have the spirit and insight to explore the Moon, Mars, and beyond. But, if rovers are to be the qualities of us as a race, we missed the most important thing. Perseverance. We as humans evolved as creatures who could learn to adapt to any situation, no matter how harsh. We are a species of explorers, and we will meet many setbacks on the way to Mars. However, we can persevere. We, not as a nation but as humans, will not give up. Even faced with bitter losses such as Opportunity and Vikram 2, the human race will always persevere into the future. Acesta este eseul castigator in competitia de atribuire a unui...
More...
Prima misiune comerciala de extindere a duratei de operare a unui satelit. Partea 2
Povestea lui MEV este una complicata, cu multe suisuri si coborasuri. Pana in aprilie 2013, ATK deja varsase 3 milioane de dolari in asociere, astfel ca la urmatoarea transa de finantare, nemultumita de ritmul de dezvoltare, a cerut si a obtinut din partea partenerului, o clauza aditionala la contractul de asociere prin care sa se specifice obiective si date precise pentru fazele prevazute in proiectul de management. Principalul obiectiv fiind atragerea unor surse externe de finantare si semnarea unui prim contract comercial pana la sfarsitul anului 2013. In caz de nerespectare, ATK ar fi putut sa isi protejeze investitia prin preluarea majoritatii in consiliul de administrare si impunerea unor masuri de corectie. Din acest punct, relatia dintre cei doi parteneri a inceput sa fie un...
More...
Prima misiune comerciala de extindere a duratei de operare a unui satelit. Partea 1
Andocarea de pe 25 februarie, intre doi sateliti comerciali, a deschis pentru prima data calea spre o solutie reala la problema tot mai presanta a deseurilor spatiale. Desi nu este ceva nou si (probabil) nu solutia finala (asa dupa cum vom comenta pe parcursul acestui articol) este totusi un eveniment istoric si un pas inainte pe acest drum anevoios. Dupa cateva zile de zburat in tandem cu tinta sa Intelsat 901 in regiunea cunoscuta ca cimitirul geostationar, MEV-1 un satelit al lui Northrop Grumman, s-a apropiat sub strictul control al inginerilor de la sol si s-a cuplat rigid de structura tintei pe 25 februarie la 07:12 UTC. Trebuie spus din start ca Intelsat 901 este un satelit obisnuit si nu a fost prevazut din constructie cu vreun dispozitiv special de andocare, tocmai de aceea soluti...
More...
VA252
18 februarie a adus a doua lansare europeana a anului. In prim plan, aceeasi racheta Ariane 5 ECA, cu o misiune similara celei de la mijlocul lui ianuarie: lansarea a doi sateliti geostationari. Zborul VA252 a vizat o traiectorie de transfer GTO cu caracteristicile 250 km perigeu x 35786 km apogeu x 6 grade inclinatie orbitala si a insemnat un zbor de 31 de minute pentru lansatorul european operat din Guiana Franceza. Cateva cuvinte despre pasageri, ambii originari din Asia. JCSAT 17 este satelitul cu numarul 21 lansat de Arianespace pentru grupul japonez SKY Perfect JSAT Corporation, intr-un parteneriat care dateaza din 1989 si care asigura iata, o medie de un contract pe an. O platforma LM-2100 a celor de la Lockheed Martin, cu o masiva antena de 18 m diametru construita de Harris Cor...
More...
China la a patra sa lansare pe 2020
More...
Razboiul megaconstelatiilor. SpaceX:OneWeb - 5:1
Lansarea de luni, 17 februarie, a fost a cincea pentru sistemul Starlink si a dus scorul la 5:1 in raport cu principalul concurent, OneWeb. Ambele constelatii mai au cate o lansare de test in februarie 2018 (2 sateliti) si respectiv februarie 2019 (6 sateliti), cu care si-au securizat licentele obtinute in prealabil si cu care au facut primele experimente asupra solutiilor tehnice, in conditiile reale din spatiu. SpaceX a avut un inceput fulminant de 2020, reusind de la inceputul anului 3 zboruri cu cate 60 de sateliti, in timp ce OneWeb este abia la debutul sistemului sau. Ambele companii mai au programat cate o lansare in luna martie. Revenind la lansarea de luni, ea ar fi trebuit sa aiba loc cu cateva zile inainte, insa a fost amanata. Ca si in precedentele zboruri Starlink, gaza a fos...
More...
Japonia mai adauga un satelit sistemului sau de spionaj
Prima lansare japoneza a anului a avut loc pe 9 februarie, dupa o amanare de aproape 2 saptamani fata de data initial (27 ianuarie) si a avut ca pasager un satelit de spionaj din seria IGS (Intelligence Gathering Satellite). Imbarcat la bordul unei rachete H2A in versiunea 202, IGS Optical 7 a zburat de la baza spatiala Tanegashima pentru a se alatura intr-o orbita LEO polara, constelatiei operate de Cabinet Satellite Intelligence Center aflat sub jurisdictia directa a guvernului nipon. Acesta este satelitul cu numarul 18 al programului lansat de Tokio in 2003, ca raspuns la intensificarea tensiunilor din Asia. Mitsubishi Electric construieste prin contracte supervizate de JAXA doua clase de sateliti de observatie: optica si respective radar. Ultimele lansari de acest fel avusesera loc in...
More...
NROL 151, primul satelit lansat de Rocket Lab in 2020
Compania Rocket Lab a ajuns la al unsprezecea sa misiune. Initulata ‘Birds Of A Feather’ ea a adus primul pasager din partea biroului american NRO. NRO (National Reconnaissance Office) devine a patra entitate a guvernului american, dupa NASA, DARPA si US Air Force care apeleaza la serviciile Rocket Lab. Achizitionat prin noul program Rapid Acquisition of a Small Rocket serviciul de lansare pentru pasagerul NROL 151 ar trebui sa deschida calea pe viitor pentru multe alte zboruri de clasa mica (in general platforme experimentale). Racheta Electron s-a achitat cu succes de sarcina primita dupa un zbor de sub o ora. Dincolo de misiunea principal, de plasare pe orbita a pasagerului, compania lui Peter Beck a continuat seria de experimente care, asa cum a fost anuntat anul trecut, ar tr...
More...
Solar Orbiter. Partea 1. Lansarea
Dupa 20 de ani de eforturi industriale, sonda Solar Orbiter si-a inceput aventura spatiala cu o lansare reusita de la complexul 41 al bazei spatiale Cape Canaveral. NASA, partener in aceasta misiune cu ESA, a acoperit costul lansarii la bordul rachetei Atlas 5 a celor de la ULA (United Launch Alliance), plus dezvoltarea unei parti din instrumentatia stiintifica. A fost vorba despre versiunea 411 a rachetei americane (aceeasi care lansa in 2016 misiunea de vizitare a unui asteroid, OSIRIS-Rex), de doua activari ale treptei Centaur si de 52 de minute de zbor, pentru a imprima sondei viteza necesara parasirii orbitei Pamantului. O injectie orbitala aproape perfecta, cu o abatere de doar 1m/s si 0.02 grade in inclinatie, urmata de prima achizitie de telemetrie cu ajutorul statiei New Norc...
More...
Razboiul megaconstelatiilor. Falcon 9 la zborul cu numarul 80. Starlink la 240 de sateliti
Inca 60 de sateliti s-au alaturat constelatiei Starlink dupa o lansare de la Cape Canaveral pe 29 ianuarie. Ocazie cu care racheta Falcon 9 a lui Elon Musk a bifat si zborul cu numarul 80. In cei 10 ani scursi de la debutul sau, ea a cunoscut multe interatii, fiind, asa cum anuntase Elon Musk inca de la inceput, un vehicul perfectionat din mers. Insa doar trei variante majore au fost prezentate oficial: v1.0, v1.1 si v1.2. Aceasta din urma, in versiunea Block 5, este si pilonul principal al acestui proces de dezvoltare, ajuns la maturitate in 2018, un proces care permite acum o refolosire extinsa a treptei intai. A fost si cazul zborului de pe 29 ianuarie, cand treapta intai B1051, s-a aflat in al treilea sau zbor dupa martie si respectiv iunie 2019. Cele 15.6 tone ale incarcaturii (60 de...
More...
Eutelsat 5 West B intra in serviciu cu 45% din capacitate
Lansat recent, in octombrie 2019, din Baikonur, la bordul rachetei Proton M, satelitul Eutelsat 5 West B a suferit o anomalie importanta si va intra in serviciul operatorului parizian Eutelsat cu doar 45% din capacitatea de telecomunicatie proiectata. Satelitul a fost asigurat timp de 1 an dupa lansare pentru o polita cu valoarea totala de 173 de milioane, insa ramane de stabilit impactul real in serviciul companiei si suma pe care acesta o va cere asiguratorului. Eutelsat 5 West B trebuia sa inlocuiasca vechiul satelit Eutelsat 5 West A lansat in iulie 2002, o platforma veche de 17 ani si jumatate si care desi (inca) functionala, se apropie cu pasi repezi de consumarea combustibilului. In noile conditii Eutelsat 5 West A va ramane in continuare in serviciu pentru a suplimenta capacitat...
More...
Parker Solar Probe la periheliul 4
Dupa ce pe 8 decembrie 2019 inginerii de la APL, cei care comanda misiunea, au realizat o mica manevra pentru a corecta traiectoria, pe 26 decembrie 2019 Parker Solar Probe a primit un delta v suplimentar la a doua sa trecere in apropierea planetei Venus, la 3009 km de suprafata, si a accelerat din nou spre Soare. Punctul culminant al acestei traiectorii va fi 29 ianuarie 2020, al patrulea periheliu, ocazie cu care sonda va dobora recordurile stabilite in precedentele trei treceri in vecinatatea Soarelui, apropiindu-se la circa 18.6 milioane de km (adica o distanta cu 20% mai mica decat in trecut). Recordul acesta va continua sa fie imbunatatit pe masura ce sonda isi va continua misiunea in spatiu. 24 de orbite sunt asteptate (cu 7 treceri pe langa Venus si accelerarile aferente) valoarea ...
More...
Mars 2020 isi cauta un nume
Dupa o reusita campanie de PR, putem sa spunem deja clasica pentru NASA, in care si romanii au participat (vorbim despre 22682 de persoane dintr-un total de aproape 11 milioane la nivel global, plasand tara noastra pe locul 36 in acest top) - o campanie in care cei interesati erau invitati sa se inregistreze online pentru o calatorie virtuala spre planeta rosie (numele celor inscrisi vor fi incarcate la bordul viitoarei misiuni martiene, deocamdata denumita generic Mars 2020) - americanii revin cu o noua campanie, mentinand activ interesul publicului. De aceasta data este vorba despre alegerea unui nume potrivit pentru noul robot. La fel, vorbim despre o tehnica deja consacrata pentru NASA, si in trecut alte misiuni folosind-o cu succes (inclusiv ultima misiune martiana, Curiosity, initial...
More...
VA 251 deschide seria lansarilor europene in 2020. Pana la 22 de zboruri sunt asteptate anul acesta
Arianespace a deschis anul spatial 2020 joi 16 ianuarie, cu o noua lansare de la complexul ELA 3 din Guiana Franceza. La bordul celei mai puternice versiuni a lui Ariane 5, ECA, au fost instalati, intr-o configuratie clasica de zbor, doi sateliti de telecomunicatie: Eutelsat Konnect si GSat 30. Dupa un zbor de 27 si respectiv 38 de minute, cei doi sateliti s-au separat de racheta intr-o orbita GTO si si-au inceput aventura in spatiu. Acesta este primul din (pana la) 22 de zboruri programate in contul companiei europene in 2020, o intensificare dictate in special de startul constelatiei OneWeb (concurentul direct al Starlinkului lui Must). De notat si ca noul an ar trebui sa aduca debutul lansatoarelor de ultima generatie Vega C si Ariane 6, prin care Arianespace incearca sa raspunda com...
More...
China deschide anul 2020 cu ambitii mari, insa pastrarea suprematiei zborurilor spatiale din cei doi ani precedenti in fata vechilor super puteri, s-ar putea dovedi mult mai grea decat anticipeaza Beijingul
Primul satelit al Beijingului a fost lansat pe 7 ianuarie de la baza spatiala Xichang. Purtat la bordul rachetei CZ-3B/G3, satelitul TJS 5 (Tongxin Jishu Shiyan) a ajuns cu bine pe orbita Pamantului, insa China a ratat de putin titlul de prima lansare a anului, pentru ca, cu cateva ore mai devreme, din Florida, SpaceX reusea un nou zbor cu racheta sa Falcon 9. Dezvoltat la fel ca si precedentul TJS 2, de Shanghai Academy of Spaceflight Technology, satelitul a fost plasat intr-o orbita GTO, de unde va manevra pana la inaltimea geostationara. Oficial discutam despre o platforma de telecomunicatii, insa TJS 5 ar putea fi la fel de bine o misiune militara, folosita de China pentru detectia timpurie a potentialelor amenintari (lansari de rachete etc). Un satelit similar, TJS 2 a mai f...
More...
-
Member
Supreme Member
- Rep Power
- 58
Astra Space, urmarita de ghinion
Dupa doua misiuni suborbitale nereusite cu rachetele 1.0 si 2.0 in iulie si respectiv noiembrie 2018, compania lui Chris Kemp, fostul CTO al NASA, a incercat la inceputul anului 2020 sa ia lozul cel mare: castigarea competitiei DARPA Launch Challenge a agentiei americane Defense Advanced Research Projects Agency. Competitia, cu premiul de 12 milioane de dolari, era adresata micilor companii ce dezvolta sisteme capabile sa lanseze, cu o notificare scurta, incarcaturi strategice pentru DARPA din diferite locatii. 12 companii au fost inscrise initial in competitie printre ele Virgin sau Vector. Ca sa castige premiul, Astra (ultima companie ramasa in cursa dupa ce restul s-au retras, nefiind capabile sa isi finalizeze sistemele in intervalul de timp desemnat) ar fi trebuit sa lanseze din ...
More...
Sistemul AEHF, complet
Sistemul AEHF (Advanced Extreme High Frequency Satellite) este in acest moment complet. Ultimul satelit al seriei, al saselea, a fost lansat joi 26 martie, la fel ca si precedentii, de la complexul SLC 41 al bazei spatiale Cape Canaveral. Primii trei fusesera transportati pe orbita de versiunea 531 a rachetei Atlas 5, in timp ce ultimii trei au folosit versiunea 551 a aceluiasi lansator. Diferenta este in sistemul de boostere (3 versus 5) necesare pentru o plasare favorabila, cat mai aproape de pozitia geostationara din care opereaza satelitii. AEHF 1 lansat in august 2010 opereaza la 3.78 grade longitudine estica, AEFH 2 lansat in mai 2012 opereaza la 67.92 grade longitudine vestica, AEFH 3 lansat in septembrie 2013 opereaza la 152.09 grade est, AEHF 4 lansat in octombrie 2018 operea...
More...
A saptea lansare a Chinei in 2020
La doar cateva zile distanta de incidentul in care o racheta CZ 7A a fost pierduta, China reuseste de aceasta data un zbor bun, de la alta baza spatiala, complexul Xichang. Un zbor ce a avut loc astazi, 24 martie, inca in plina carantina din cauza noii pandemii. La bordul lui CZ 2C, un nou triplet de sateliti din programul Yaogan 30, care are pana in acest moment 6 grupuri de sateliti, cu cate 3 sateliti zburand in fiecare grup/plan orbital, la o separatie de 120 de grade. Incadrati oficial in categoria remote sensing, ei mascheaza de fapt aplicatii militare de diferite tipuri pentru programul spatial chinez (aparatura electronica instalata si orbitele de zbor fiind diferite intre grupuri). Grupul 6 este asteptat sa zboare la 600 km altitudine, pe o inclinatie de 35 de grade fata de Ecuato...
More...
Lansarile Glonass continua in pofida crizei
O noua lansare pentru sistemul Glonass a avut loc pe 16 martie din Plesetsk. Satelitul cu indicativul Kosmos 2545, platforma Glonass M cu numarul 51, a fost plasat de treapta superioara Fregat M a rachetei Soyuz 2 1b, intr-o traiectorie MEO, 19100 km altitudine, pe o inclinatie de 64.8 grade fata de Ecuator. Mai precis in slotul 24, in al treilea plan orbital al constelatiei. Lansarea face parte din planul regulat de intretinere a sistemului Glonass, care are in acest moment 29 de sateliti functionali (dar doar 24 operand activ). La nodul 24 se afla in acest moment un satelit lansat in 2010 si care opereaza de peste 120 de luni. Kosmos 2545 cantareste 1.4 tone si este construit de ISS Reshetnev. Rusia lanseaza in continuare platformele Glonass M, desi are inca din 2011 pe orbita un pr...
More...
China pierde un satelit la debutul versiunii 7A a familiei de rachete Chang Zheng
A sasea lansare chineza a anului a fost una nereusita: racheta CZ 7A, aflata la debut, a avut probleme tehnice, nereusind sa plaseze pe orbita pasagerul, satelitul Xinjishu Yanzheng 6. Un satelit despre care chinezii au pastrat tacerea, probabil o misiune militara. Lansarea a avut loc astazi, 16 martie, de la complexul LC201 al bazei spatiale Wenchang Space Launch Center. Complexul a deservit in trecut (iunie 2016 si respectiv aprilie 2017) alte doua lansari ale versiunii simplificate CZ 7. Baza mai are la dispozitie complexul LC101 pentru lansarile rachetelor CZ 5. Multe din componentele rachetelor chineze sunt refolosite, in diferite combinatii, pe mai multe clase de lansatoare, de aceea problemele de azi ar putea sa impuna verificari suplimentare si amanari pentru zborurile viitoare. S...
More...
Mars 2020 se va numi Perseverance
Curiosity. InSight. Spirit. Opportunity. If you think about it, all of these names of past Mars rovers are qualities we possess as humans. We are always curious, and seek opportunity. We have the spirit and insight to explore the Moon, Mars, and beyond. But, if rovers are to be the qualities of us as a race, we missed the most important thing. Perseverance. We as humans evolved as creatures who could learn to adapt to any situation, no matter how harsh. We are a species of explorers, and we will meet many setbacks on the way to Mars. However, we can persevere. We, not as a nation but as humans, will not give up. Even faced with bitter losses such as Opportunity and Vikram 2, the human race will always persevere into the future. Acesta este eseul castigator in competitia de atribuire a unui...
More...
Prima misiune comerciala de extindere a duratei de operare a unui satelit. Partea 2
Povestea lui MEV este una complicata, cu multe suisuri si coborasuri. Pana in aprilie 2013, ATK deja varsase 3 milioane de dolari in asociere, astfel ca la urmatoarea transa de finantare, nemultumita de ritmul de dezvoltare, a cerut si a obtinut din partea partenerului, o clauza aditionala la contractul de asociere prin care sa se specifice obiective si date precise pentru fazele prevazute in proiectul de management. Principalul obiectiv fiind atragerea unor surse externe de finantare si semnarea unui prim contract comercial pana la sfarsitul anului 2013. In caz de nerespectare, ATK ar fi putut sa isi protejeze investitia prin preluarea majoritatii in consiliul de administrare si impunerea unor masuri de corectie. Din acest punct, relatia dintre cei doi parteneri a inceput sa fie un...
More...
Prima misiune comerciala de extindere a duratei de operare a unui satelit. Partea 1
Andocarea de pe 25 februarie, intre doi sateliti comerciali, a deschis pentru prima data calea spre o solutie reala la problema tot mai presanta a deseurilor spatiale. Desi nu este ceva nou si (probabil) nu solutia finala (asa dupa cum vom comenta pe parcursul acestui articol) este totusi un eveniment istoric si un pas inainte pe acest drum anevoios. Dupa cateva zile de zburat in tandem cu tinta sa Intelsat 901 in regiunea cunoscuta ca cimitirul geostationar, MEV-1 un satelit al lui Northrop Grumman, s-a apropiat sub strictul control al inginerilor de la sol si s-a cuplat rigid de structura tintei pe 25 februarie la 07:12 UTC. Trebuie spus din start ca Intelsat 901 este un satelit obisnuit si nu a fost prevazut din constructie cu vreun dispozitiv special de andocare, tocmai de aceea soluti...
More...
VA252
18 februarie a adus a doua lansare europeana a anului. In prim plan, aceeasi racheta Ariane 5 ECA, cu o misiune similara celei de la mijlocul lui ianuarie: lansarea a doi sateliti geostationari. Zborul VA252 a vizat o traiectorie de transfer GTO cu caracteristicile 250 km perigeu x 35786 km apogeu x 6 grade inclinatie orbitala si a insemnat un zbor de 31 de minute pentru lansatorul european operat din Guiana Franceza. Cateva cuvinte despre pasageri, ambii originari din Asia. JCSAT 17 este satelitul cu numarul 21 lansat de Arianespace pentru grupul japonez SKY Perfect JSAT Corporation, intr-un parteneriat care dateaza din 1989 si care asigura iata, o medie de un contract pe an. O platforma LM-2100 a celor de la Lockheed Martin, cu o masiva antena de 18 m diametru construita de Harris Cor...
More...
China la a patra sa lansare pe 2020
More...
Razboiul megaconstelatiilor. SpaceX:OneWeb - 5:1
Lansarea de luni, 17 februarie, a fost a cincea pentru sistemul Starlink si a dus scorul la 5:1 in raport cu principalul concurent, OneWeb. Ambele constelatii mai au cate o lansare de test in februarie 2018 (2 sateliti) si respectiv februarie 2019 (6 sateliti), cu care si-au securizat licentele obtinute in prealabil si cu care au facut primele experimente asupra solutiilor tehnice, in conditiile reale din spatiu. SpaceX a avut un inceput fulminant de 2020, reusind de la inceputul anului 3 zboruri cu cate 60 de sateliti, in timp ce OneWeb este abia la debutul sistemului sau. Ambele companii mai au programat cate o lansare in luna martie. Revenind la lansarea de luni, ea ar fi trebuit sa aiba loc cu cateva zile inainte, insa a fost amanata. Ca si in precedentele zboruri Starlink, gaza a fos...
More...
Japonia mai adauga un satelit sistemului sau de spionaj
Prima lansare japoneza a anului a avut loc pe 9 februarie, dupa o amanare de aproape 2 saptamani fata de data initial (27 ianuarie) si a avut ca pasager un satelit de spionaj din seria IGS (Intelligence Gathering Satellite). Imbarcat la bordul unei rachete H2A in versiunea 202, IGS Optical 7 a zburat de la baza spatiala Tanegashima pentru a se alatura intr-o orbita LEO polara, constelatiei operate de Cabinet Satellite Intelligence Center aflat sub jurisdictia directa a guvernului nipon. Acesta este satelitul cu numarul 18 al programului lansat de Tokio in 2003, ca raspuns la intensificarea tensiunilor din Asia. Mitsubishi Electric construieste prin contracte supervizate de JAXA doua clase de sateliti de observatie: optica si respective radar. Ultimele lansari de acest fel avusesera loc in...
More...
NROL 151, primul satelit lansat de Rocket Lab in 2020
Compania Rocket Lab a ajuns la al unsprezecea sa misiune. Initulata ‘Birds Of A Feather’ ea a adus primul pasager din partea biroului american NRO. NRO (National Reconnaissance Office) devine a patra entitate a guvernului american, dupa NASA, DARPA si US Air Force care apeleaza la serviciile Rocket Lab. Achizitionat prin noul program Rapid Acquisition of a Small Rocket serviciul de lansare pentru pasagerul NROL 151 ar trebui sa deschida calea pe viitor pentru multe alte zboruri de clasa mica (in general platforme experimentale). Racheta Electron s-a achitat cu succes de sarcina primita dupa un zbor de sub o ora. Dincolo de misiunea principal, de plasare pe orbita a pasagerului, compania lui Peter Beck a continuat seria de experimente care, asa cum a fost anuntat anul trecut, ar tr...
More...
Solar Orbiter. Partea 1. Lansarea
Dupa 20 de ani de eforturi industriale, sonda Solar Orbiter si-a inceput aventura spatiala cu o lansare reusita de la complexul 41 al bazei spatiale Cape Canaveral. NASA, partener in aceasta misiune cu ESA, a acoperit costul lansarii la bordul rachetei Atlas 5 a celor de la ULA (United Launch Alliance), plus dezvoltarea unei parti din instrumentatia stiintifica. A fost vorba despre versiunea 411 a rachetei americane (aceeasi care lansa in 2016 misiunea de vizitare a unui asteroid, OSIRIS-Rex), de doua activari ale treptei Centaur si de 52 de minute de zbor, pentru a imprima sondei viteza necesara parasirii orbitei Pamantului. O injectie orbitala aproape perfecta, cu o abatere de doar 1m/s si 0.02 grade in inclinatie, urmata de prima achizitie de telemetrie cu ajutorul statiei New Norc...
More...
Razboiul megaconstelatiilor. Falcon 9 la zborul cu numarul 80. Starlink la 240 de sateliti
Inca 60 de sateliti s-au alaturat constelatiei Starlink dupa o lansare de la Cape Canaveral pe 29 ianuarie. Ocazie cu care racheta Falcon 9 a lui Elon Musk a bifat si zborul cu numarul 80. In cei 10 ani scursi de la debutul sau, ea a cunoscut multe interatii, fiind, asa cum anuntase Elon Musk inca de la inceput, un vehicul perfectionat din mers. Insa doar trei variante majore au fost prezentate oficial: v1.0, v1.1 si v1.2. Aceasta din urma, in versiunea Block 5, este si pilonul principal al acestui proces de dezvoltare, ajuns la maturitate in 2018, un proces care permite acum o refolosire extinsa a treptei intai. A fost si cazul zborului de pe 29 ianuarie, cand treapta intai B1051, s-a aflat in al treilea sau zbor dupa martie si respectiv iunie 2019. Cele 15.6 tone ale incarcaturii (60 de...
More...
Eutelsat 5 West B intra in serviciu cu 45% din capacitate
Lansat recent, in octombrie 2019, din Baikonur, la bordul rachetei Proton M, satelitul Eutelsat 5 West B a suferit o anomalie importanta si va intra in serviciul operatorului parizian Eutelsat cu doar 45% din capacitatea de telecomunicatie proiectata. Satelitul a fost asigurat timp de 1 an dupa lansare pentru o polita cu valoarea totala de 173 de milioane, insa ramane de stabilit impactul real in serviciul companiei si suma pe care acesta o va cere asiguratorului. Eutelsat 5 West B trebuia sa inlocuiasca vechiul satelit Eutelsat 5 West A lansat in iulie 2002, o platforma veche de 17 ani si jumatate si care desi (inca) functionala, se apropie cu pasi repezi de consumarea combustibilului. In noile conditii Eutelsat 5 West A va ramane in continuare in serviciu pentru a suplimenta capacitat...
More...
Parker Solar Probe la periheliul 4
Dupa ce pe 8 decembrie 2019 inginerii de la APL, cei care comanda misiunea, au realizat o mica manevra pentru a corecta traiectoria, pe 26 decembrie 2019 Parker Solar Probe a primit un delta v suplimentar la a doua sa trecere in apropierea planetei Venus, la 3009 km de suprafata, si a accelerat din nou spre Soare. Punctul culminant al acestei traiectorii va fi 29 ianuarie 2020, al patrulea periheliu, ocazie cu care sonda va dobora recordurile stabilite in precedentele trei treceri in vecinatatea Soarelui, apropiindu-se la circa 18.6 milioane de km (adica o distanta cu 20% mai mica decat in trecut). Recordul acesta va continua sa fie imbunatatit pe masura ce sonda isi va continua misiunea in spatiu. 24 de orbite sunt asteptate (cu 7 treceri pe langa Venus si accelerarile aferente) valoarea ...
More...
-
Member
Supreme Member
- Rep Power
- 58
In pofida crizei care a lovit si industria spatiala, Perseverance va z
Desi actuala criza a lovit si industria spatiala, NASA este hotarata sa pastreze anul 2020 pentru lansarea misiunii sale martiene Perseverance. La Kennedy Space Center in Florida, acolo unde roverul a fost transferat dupa ce integrarea sa propriu zisa la JPL s-a incheiat, activitatile de pregatire a lansarii continua in ritm alert pentru ca misiunea sa prinda fereastra favorabila de zbor ce incepe in iulie (de pe 17 iulie pana pe 5 august). Pe 30 martie, Perseverance a primit cele 6 roti care il vor ajuta la deplasare. Ele sunt oarecum diferite ca model fata de predecesorul Curiosity, cu diamteru mai mare dar mai inguste, plus o solutie de aderenta diferita, corectand problemele de proiectare constatate in anii de operare la suprafata planetei. A urmat alimentarea cu combust...
More...
O alta racheta chinezeasca explodeaza, ridicand semne de intrebare despre presiunea sub care se lucreaza in acest moment
Compania indoneziana PSN (Pasifik Satelit Nusantara) are din nou probleme cu nodul 113 grade longitudine estica: inlocuitorul satelitului Palapa D, aflat in acest moment in serviciu la aceasta pozitie, a fost pierdut in timpul lansarii. Incidentul a avut loc pe 9 aprilie intr-un zbor de la baza spatiala Xichang. China, care contractase in 2017 prin compania China Great Wall Industry Corp constructia satelitului Palapa N1, ar fi trebuit sa asigure si plasarea pe orbita, la bordul rachetei CZ 3B/G2. Din pacate, o explozie s-a produs in timpul activarii treptei a treia, resturile reintrand si arzand spectaculos in atmosfera deasupra golfului Guam. Este al doilea incident al unei rachete chineze in mai putin de o luna (o alta racheta CZ 7A a fost pierduta in martie), ridicand semne de intreba...
More...
Spre un mini Falcon 9. Electronul celor de la Rocket Lab va deveni reutilizabil (Partea 5). Primul test de altitudine medie pentru recuperarea treptei intai
La inceputul lunii martie, chiar inainte de izbucnirea crizei, compania RocketLab reusea realizarea primului sau test MAR (Mid-Air recovery) in campania pe care a initiat-o anul trecut pentru transformarea rachetei Electron intr-un vehicul reutilizabil. Asa cum spuneam si in articolele anterioare, solutia lui RocketLab este diferita de cea a lui SpaceX: racheta lor fiind mult mai mica, nu permite stocarea unei cantitati de combustibil suficienta pentru o aterizare la punct fix; permite insa o reintrare controlata inclusiv o reducere substantiala a vitezei, iar greutatea redusa se transforma in avantaj, facand posibila o franare decenta in atmosfera cu ajutorul unei parasute. Dupa ce, cele doua zboruri anterioare au confirmat ca reintrarea controlata functioneaza, urmatorul va testa sistem...
More...
Razboiul megaconstelatiilor. SpaceX:OneWeb - 6:2
Cu criza Covid lovind direct in industria spatiala si precipitarea care a urmat pe pietele financiare, am lasat intentionat pentru mai tarziu comentarea celor doua lansari ale companiilor SpaceX si OneWeb care au avut loc in martie, ele meritand o atentie speciala. Pentru inceput insa, datele concrete. Pe 18 martie, SpaceX aducea la Cape Canaveral lotul 6 de sateliti Starlink. 60 de platforme erau imbarcate la bordul rachetei Falcon 9. Prima treapta, cu numarul serial B1048 era deja la al cincilea sau zbor si desi se astepta o misiune de rutina, ea nu a fost deloc asa. Musk recunoscuse ca exista un risc in refolosirea de atatea ori a aceleeasi trepte, de aceea o si alocase unei misiuni interne a companiei si nu uneia pentru un client. Trebuie spus inca de la inceput ca zborul, initial p...
More...
Sistemul AEHF, complet
Sistemul AEHF (Advanced Extreme High Frequency Satellite) este in acest moment complet. Ultimul satelit al seriei, al saselea, a fost lansat joi 26 martie, la fel ca si precedentii, de la complexul SLC 41 al bazei spatiale Cape Canaveral. Primii trei fusesera transportati pe orbita de versiunea 531 a rachetei Atlas 5, in timp ce ultimii trei au folosit versiunea 551 a aceluiasi lansator. Diferenta este in sistemul de boostere (3 versus 5) necesare pentru o plasare favorabila, cat mai aproape de pozitia geostationara din care opereaza satelitii. AEHF 1 lansat in august 2010 opereaza la 3.78 grade longitudine estica, AEFH 2 lansat in mai 2012 opereaza la 67.92 grade longitudine vestica, AEFH 3 lansat in septembrie 2013 opereaza la 152.09 grade est, AEHF 4 lansat in octombrie 2018 operea...
More...
A saptea lansare a Chinei in 2020
La doar cateva zile distanta de incidentul in care o racheta CZ 7A a fost pierduta, China reuseste de aceasta data un zbor bun, de la alta baza spatiala, complexul Xichang. Un zbor ce a avut loc astazi, 24 martie, inca in plina carantina din cauza noii pandemii. La bordul lui CZ 2C, un nou triplet de sateliti din programul Yaogan 30, care are pana in acest moment 6 grupuri de sateliti, cu cate 3 sateliti zburand in fiecare grup/plan orbital, la o separatie de 120 de grade. Incadrati oficial in categoria remote sensing, ei mascheaza de fapt aplicatii militare de diferite tipuri pentru programul spatial chinez (aparatura electronica instalata si orbitele de zbor fiind diferite intre grupuri). Grupul 6 este asteptat sa zboare la 600 km altitudine, pe o inclinatie de 35 de grade fata de Ecuato...
More...
Lansarile Glonass continua in pofida crizei
O noua lansare pentru sistemul Glonass a avut loc pe 16 martie din Plesetsk. Satelitul cu indicativul Kosmos 2545, platforma Glonass M cu numarul 51, a fost plasat de treapta superioara Fregat M a rachetei Soyuz 2 1b, intr-o traiectorie MEO, 19100 km altitudine, pe o inclinatie de 64.8 grade fata de Ecuator. Mai precis in slotul 24, in al treilea plan orbital al constelatiei. Lansarea face parte din planul regulat de intretinere a sistemului Glonass, care are in acest moment 29 de sateliti functionali (dar doar 24 operand activ). La nodul 24 se afla in acest moment un satelit lansat in 2010 si care opereaza de peste 120 de luni. Kosmos 2545 cantareste 1.4 tone si este construit de ISS Reshetnev. Rusia lanseaza in continuare platformele Glonass M, desi are inca din 2011 pe orbita un pr...
More...
China pierde un satelit la debutul versiunii 7A a familiei de rachete Chang Zheng
A sasea lansare chineza a anului a fost una nereusita: racheta CZ 7A, aflata la debut, a avut probleme tehnice, nereusind sa plaseze pe orbita pasagerul, satelitul Xinjishu Yanzheng 6. Un satelit despre care chinezii au pastrat tacerea, probabil o misiune militara. Lansarea a avut loc astazi, 16 martie, de la complexul LC201 al bazei spatiale Wenchang Space Launch Center. Complexul a deservit in trecut (iunie 2016 si respectiv aprilie 2017) alte doua lansari ale versiunii simplificate CZ 7. Baza mai are la dispozitie complexul LC101 pentru lansarile rachetelor CZ 5. Multe din componentele rachetelor chineze sunt refolosite, in diferite combinatii, pe mai multe clase de lansatoare, de aceea problemele de azi ar putea sa impuna verificari suplimentare si amanari pentru zborurile viitoare. S...
More...
Mars 2020 se va numi Perseverance
Curiosity. InSight. Spirit. Opportunity. If you think about it, all of these names of past Mars rovers are qualities we possess as humans. We are always curious, and seek opportunity. We have the spirit and insight to explore the Moon, Mars, and beyond. But, if rovers are to be the qualities of us as a race, we missed the most important thing. Perseverance. We as humans evolved as creatures who could learn to adapt to any situation, no matter how harsh. We are a species of explorers, and we will meet many setbacks on the way to Mars. However, we can persevere. We, not as a nation but as humans, will not give up. Even faced with bitter losses such as Opportunity and Vikram 2, the human race will always persevere into the future. Acesta este eseul castigator in competitia de atribuire a unui...
More...
Prima misiune comerciala de extindere a duratei de operare a unui satelit. Partea 2
Povestea lui MEV este una complicata, cu multe suisuri si coborasuri. Pana in aprilie 2013, ATK deja varsase 3 milioane de dolari in asociere, astfel ca la urmatoarea transa de finantare, nemultumita de ritmul de dezvoltare, a cerut si a obtinut din partea partenerului, o clauza aditionala la contractul de asociere prin care sa se specifice obiective si date precise pentru fazele prevazute in proiectul de management. Principalul obiectiv fiind atragerea unor surse externe de finantare si semnarea unui prim contract comercial pana la sfarsitul anului 2013. In caz de nerespectare, ATK ar fi putut sa isi protejeze investitia prin preluarea majoritatii in consiliul de administrare si impunerea unor masuri de corectie. Din acest punct, relatia dintre cei doi parteneri a inceput sa fie un...
More...
Prima misiune comerciala de extindere a duratei de operare a unui satelit. Partea 1
Andocarea de pe 25 februarie, intre doi sateliti comerciali, a deschis pentru prima data calea spre o solutie reala la problema tot mai presanta a deseurilor spatiale. Desi nu este ceva nou si (probabil) nu solutia finala (asa dupa cum vom comenta pe parcursul acestui articol) este totusi un eveniment istoric si un pas inainte pe acest drum anevoios. Dupa cateva zile de zburat in tandem cu tinta sa Intelsat 901 in regiunea cunoscuta ca cimitirul geostationar, MEV-1 un satelit al lui Northrop Grumman, s-a apropiat sub strictul control al inginerilor de la sol si s-a cuplat rigid de structura tintei pe 25 februarie la 07:12 UTC. Trebuie spus din start ca Intelsat 901 este un satelit obisnuit si nu a fost prevazut din constructie cu vreun dispozitiv special de andocare, tocmai de aceea soluti...
More...
VA252
18 februarie a adus a doua lansare europeana a anului. In prim plan, aceeasi racheta Ariane 5 ECA, cu o misiune similara celei de la mijlocul lui ianuarie: lansarea a doi sateliti geostationari. Zborul VA252 a vizat o traiectorie de transfer GTO cu caracteristicile 250 km perigeu x 35786 km apogeu x 6 grade inclinatie orbitala si a insemnat un zbor de 31 de minute pentru lansatorul european operat din Guiana Franceza. Cateva cuvinte despre pasageri, ambii originari din Asia. JCSAT 17 este satelitul cu numarul 21 lansat de Arianespace pentru grupul japonez SKY Perfect JSAT Corporation, intr-un parteneriat care dateaza din 1989 si care asigura iata, o medie de un contract pe an. O platforma LM-2100 a celor de la Lockheed Martin, cu o masiva antena de 18 m diametru construita de Harris Cor...
More...
China la a patra sa lansare pe 2020
More...
Razboiul megaconstelatiilor. SpaceX:OneWeb - 5:1
Lansarea de luni, 17 februarie, a fost a cincea pentru sistemul Starlink si a dus scorul la 5:1 in raport cu principalul concurent, OneWeb. Ambele constelatii mai au cate o lansare de test in februarie 2018 (2 sateliti) si respectiv februarie 2019 (6 sateliti), cu care si-au securizat licentele obtinute in prealabil si cu care au facut primele experimente asupra solutiilor tehnice, in conditiile reale din spatiu. SpaceX a avut un inceput fulminant de 2020, reusind de la inceputul anului 3 zboruri cu cate 60 de sateliti, in timp ce OneWeb este abia la debutul sistemului sau. Ambele companii mai au programat cate o lansare in luna martie. Revenind la lansarea de luni, ea ar fi trebuit sa aiba loc cu cateva zile inainte, insa a fost amanata. Ca si in precedentele zboruri Starlink, gaza a fos...
More...
Japonia mai adauga un satelit sistemului sau de spionaj
Prima lansare japoneza a anului a avut loc pe 9 februarie, dupa o amanare de aproape 2 saptamani fata de data initial (27 ianuarie) si a avut ca pasager un satelit de spionaj din seria IGS (Intelligence Gathering Satellite). Imbarcat la bordul unei rachete H2A in versiunea 202, IGS Optical 7 a zburat de la baza spatiala Tanegashima pentru a se alatura intr-o orbita LEO polara, constelatiei operate de Cabinet Satellite Intelligence Center aflat sub jurisdictia directa a guvernului nipon. Acesta este satelitul cu numarul 18 al programului lansat de Tokio in 2003, ca raspuns la intensificarea tensiunilor din Asia. Mitsubishi Electric construieste prin contracte supervizate de JAXA doua clase de sateliti de observatie: optica si respective radar. Ultimele lansari de acest fel avusesera loc in...
More...
NROL 151, primul satelit lansat de Rocket Lab in 2020
Compania Rocket Lab a ajuns la al unsprezecea sa misiune. Initulata ‘Birds Of A Feather’ ea a adus primul pasager din partea biroului american NRO. NRO (National Reconnaissance Office) devine a patra entitate a guvernului american, dupa NASA, DARPA si US Air Force care apeleaza la serviciile Rocket Lab. Achizitionat prin noul program Rapid Acquisition of a Small Rocket serviciul de lansare pentru pasagerul NROL 151 ar trebui sa deschida calea pe viitor pentru multe alte zboruri de clasa mica (in general platforme experimentale). Racheta Electron s-a achitat cu succes de sarcina primita dupa un zbor de sub o ora. Dincolo de misiunea principal, de plasare pe orbita a pasagerului, compania lui Peter Beck a continuat seria de experimente care, asa cum a fost anuntat anul trecut, ar tr...
More...
-
Member
Supreme Member
- Rep Power
- 58
Spre un mini Falcon 9. Electronul celor de la Rocket Lab va deveni reu
Launch Complex 2 se apropie de certificarea finala pentru compania Rocket Lab. La sfarsitul lui aprilie, racheta Electron a fost ridicata pentru prima data la verticala pe rampa de lansare, pentru un test complex al sistemelor de la bord impreuna cu infrastructura de sol. Cu aceasta ocazie au fost verificate sistemele RF, de comunicatie intre diferitele posturi ce asista lansarea (tehnicienii de sol, inginerii de la postul de comanda etc), reteaua de alimentare cu electricitate, dar si circuitul de alimentare cu combustibil sau cel de protectie a rampei de lansare. Testul s-a finalizat cu pornirea la punct fix a celor noua motoare Rutherford ce compun treapta intai a rachetei Electron. Rocket Lab mai trebuie sa certifice in lunile urmatoare, impreuna cu NASA, sistemul sau AFTS (Auton...
More...
Prima misiune comerciala de extindere a duratei de operare a unui satelit. Partea 3
In articolele noastre anterioare, relatam despre evenimentul de pe 25 februarie: atunci satelitul Intelsat 901, dezactivat si repozitionat deasupra inelului geostationar, se cupla cu MEV-1 un satelit al lui Northrop Grumman. Era prima misiune comerciala de extindere a duratei de operare a unui satelit. Nu era vorba despre o realimentare in zbor ci pur si simplu despre un cuplaj rigid intre cei doi sateliti, MEV-1 urmand sa preia in exclusivitate controlul in zbor. Lucru care s-a si intamplat. Ansamblul a fost manevrat cu ajutorul propulsiei lui MEV-1, scazand cei 1.6 grade inclinatie fata de Ecuator, coborand altitudinea la nivelul GEO si manevrand la 332.5 grade longitudine estica, acolo unde era localizat Intelsat 907 (un alt satelit vechi al companiei). Pe 2 aprilie, in decursul a 6...
More...
Hubble a implinit 30 de ani
S-au implinit 30 de ani de la lansarea, de pe 24 aprilie 1990 la bordul navetei spatiale Discovery, a celebrului telescop spatial Hubble. Hubble, unul din cei mai mari sateliti vreodata, era derivat din celebrii sateliti de spionaj americani din seria Keyhole, cu o optica adaptata observatiilor astronomice. Diametrul oglinzii principale este de 2.4 m, iar greutatea la lansare a fost de 11 tone. Instrumentatia de la bord a fost in decursul anilor modificata, mai multe misiuni de deservire fiind indeplinite de navetele americane. In decursul lor astronautii au reparat diferite echipamente sau au instalat unele noi, astfel ca satelitul a ramas nava amiral a astronomiei internationale, multe din descoperirile acestui domeniu fiind strans legate de numele sau. Astazi 4 instrumen...
More...
O alta racheta chinezeasca explodeaza, ridicand semne de intrebare despre presiunea sub care se lucreaza in acest moment
Compania indoneziana PSN (Pasifik Satelit Nusantara) are din nou probleme cu nodul 113 grade longitudine estica: inlocuitorul satelitului Palapa D, aflat in acest moment in serviciu la aceasta pozitie, a fost pierdut in timpul lansarii. Incidentul a avut loc pe 9 aprilie intr-un zbor de la baza spatiala Xichang. China, care contractase in 2017 prin compania China Great Wall Industry Corp constructia satelitului Palapa N1, ar fi trebuit sa asigure si plasarea pe orbita, la bordul rachetei CZ 3B/G2. Din pacate, o explozie s-a produs in timpul activarii treptei a treia, resturile reintrand si arzand spectaculos in atmosfera deasupra golfului Guam. Este al doilea incident al unei rachete chineze in mai putin de o luna (o alta racheta CZ 7A a fost pierduta in martie), ridicand semne de intreba...
More...
Spre un mini Falcon 9. Electronul celor de la Rocket Lab va deveni reutilizabil (Partea 5). Primul test de altitudine medie pentru recuperarea treptei intai
La inceputul lunii martie, chiar inainte de izbucnirea crizei, compania RocketLab reusea realizarea primului sau test MAR (Mid-Air recovery) in campania pe care a initiat-o anul trecut pentru transformarea rachetei Electron intr-un vehicul reutilizabil. Asa cum spuneam si in articolele anterioare, solutia lui RocketLab este diferita de cea a lui SpaceX: racheta lor fiind mult mai mica, nu permite stocarea unei cantitati de combustibil suficienta pentru o aterizare la punct fix; permite insa o reintrare controlata inclusiv o reducere substantiala a vitezei, iar greutatea redusa se transforma in avantaj, facand posibila o franare decenta in atmosfera cu ajutorul unei parasute. Dupa ce, cele doua zboruri anterioare au confirmat ca reintrarea controlata functioneaza, urmatorul va testa sistem...
More...
Razboiul megaconstelatiilor. SpaceX:OneWeb - 6:2
Cu criza Covid lovind direct in industria spatiala si precipitarea care a urmat pe pietele financiare, am lasat intentionat pentru mai tarziu comentarea celor doua lansari ale companiilor SpaceX si OneWeb care au avut loc in martie, ele meritand o atentie speciala. Pentru inceput insa, datele concrete. Pe 18 martie, SpaceX aducea la Cape Canaveral lotul 6 de sateliti Starlink. 60 de platforme erau imbarcate la bordul rachetei Falcon 9. Prima treapta, cu numarul serial B1048 era deja la al cincilea sau zbor si desi se astepta o misiune de rutina, ea nu a fost deloc asa. Musk recunoscuse ca exista un risc in refolosirea de atatea ori a aceleeasi trepte, de aceea o si alocase unei misiuni interne a companiei si nu uneia pentru un client. Trebuie spus inca de la inceput ca zborul, initial p...
More...
Sistemul AEHF, complet
Sistemul AEHF (Advanced Extreme High Frequency Satellite) este in acest moment complet. Ultimul satelit al seriei, al saselea, a fost lansat joi 26 martie, la fel ca si precedentii, de la complexul SLC 41 al bazei spatiale Cape Canaveral. Primii trei fusesera transportati pe orbita de versiunea 531 a rachetei Atlas 5, in timp ce ultimii trei au folosit versiunea 551 a aceluiasi lansator. Diferenta este in sistemul de boostere (3 versus 5) necesare pentru o plasare favorabila, cat mai aproape de pozitia geostationara din care opereaza satelitii. AEHF 1 lansat in august 2010 opereaza la 3.78 grade longitudine estica, AEFH 2 lansat in mai 2012 opereaza la 67.92 grade longitudine vestica, AEFH 3 lansat in septembrie 2013 opereaza la 152.09 grade est, AEHF 4 lansat in octombrie 2018 operea...
More...
A saptea lansare a Chinei in 2020
La doar cateva zile distanta de incidentul in care o racheta CZ 7A a fost pierduta, China reuseste de aceasta data un zbor bun, de la alta baza spatiala, complexul Xichang. Un zbor ce a avut loc astazi, 24 martie, inca in plina carantina din cauza noii pandemii. La bordul lui CZ 2C, un nou triplet de sateliti din programul Yaogan 30, care are pana in acest moment 6 grupuri de sateliti, cu cate 3 sateliti zburand in fiecare grup/plan orbital, la o separatie de 120 de grade. Incadrati oficial in categoria remote sensing, ei mascheaza de fapt aplicatii militare de diferite tipuri pentru programul spatial chinez (aparatura electronica instalata si orbitele de zbor fiind diferite intre grupuri). Grupul 6 este asteptat sa zboare la 600 km altitudine, pe o inclinatie de 35 de grade fata de Ecuato...
More...
Lansarile Glonass continua in pofida crizei
O noua lansare pentru sistemul Glonass a avut loc pe 16 martie din Plesetsk. Satelitul cu indicativul Kosmos 2545, platforma Glonass M cu numarul 51, a fost plasat de treapta superioara Fregat M a rachetei Soyuz 2 1b, intr-o traiectorie MEO, 19100 km altitudine, pe o inclinatie de 64.8 grade fata de Ecuator. Mai precis in slotul 24, in al treilea plan orbital al constelatiei. Lansarea face parte din planul regulat de intretinere a sistemului Glonass, care are in acest moment 29 de sateliti functionali (dar doar 24 operand activ). La nodul 24 se afla in acest moment un satelit lansat in 2010 si care opereaza de peste 120 de luni. Kosmos 2545 cantareste 1.4 tone si este construit de ISS Reshetnev. Rusia lanseaza in continuare platformele Glonass M, desi are inca din 2011 pe orbita un pr...
More...
China pierde un satelit la debutul versiunii 7A a familiei de rachete Chang Zheng
A sasea lansare chineza a anului a fost una nereusita: racheta CZ 7A, aflata la debut, a avut probleme tehnice, nereusind sa plaseze pe orbita pasagerul, satelitul Xinjishu Yanzheng 6. Un satelit despre care chinezii au pastrat tacerea, probabil o misiune militara. Lansarea a avut loc astazi, 16 martie, de la complexul LC201 al bazei spatiale Wenchang Space Launch Center. Complexul a deservit in trecut (iunie 2016 si respectiv aprilie 2017) alte doua lansari ale versiunii simplificate CZ 7. Baza mai are la dispozitie complexul LC101 pentru lansarile rachetelor CZ 5. Multe din componentele rachetelor chineze sunt refolosite, in diferite combinatii, pe mai multe clase de lansatoare, de aceea problemele de azi ar putea sa impuna verificari suplimentare si amanari pentru zborurile viitoare. S...
More...
Mars 2020 se va numi Perseverance
Curiosity. InSight. Spirit. Opportunity. If you think about it, all of these names of past Mars rovers are qualities we possess as humans. We are always curious, and seek opportunity. We have the spirit and insight to explore the Moon, Mars, and beyond. But, if rovers are to be the qualities of us as a race, we missed the most important thing. Perseverance. We as humans evolved as creatures who could learn to adapt to any situation, no matter how harsh. We are a species of explorers, and we will meet many setbacks on the way to Mars. However, we can persevere. We, not as a nation but as humans, will not give up. Even faced with bitter losses such as Opportunity and Vikram 2, the human race will always persevere into the future. Acesta este eseul castigator in competitia de atribuire a unui...
More...
Prima misiune comerciala de extindere a duratei de operare a unui satelit. Partea 2
Povestea lui MEV este una complicata, cu multe suisuri si coborasuri. Pana in aprilie 2013, ATK deja varsase 3 milioane de dolari in asociere, astfel ca la urmatoarea transa de finantare, nemultumita de ritmul de dezvoltare, a cerut si a obtinut din partea partenerului, o clauza aditionala la contractul de asociere prin care sa se specifice obiective si date precise pentru fazele prevazute in proiectul de management. Principalul obiectiv fiind atragerea unor surse externe de finantare si semnarea unui prim contract comercial pana la sfarsitul anului 2013. In caz de nerespectare, ATK ar fi putut sa isi protejeze investitia prin preluarea majoritatii in consiliul de administrare si impunerea unor masuri de corectie. Din acest punct, relatia dintre cei doi parteneri a inceput sa fie un...
More...
Prima misiune comerciala de extindere a duratei de operare a unui satelit. Partea 1
Andocarea de pe 25 februarie, intre doi sateliti comerciali, a deschis pentru prima data calea spre o solutie reala la problema tot mai presanta a deseurilor spatiale. Desi nu este ceva nou si (probabil) nu solutia finala (asa dupa cum vom comenta pe parcursul acestui articol) este totusi un eveniment istoric si un pas inainte pe acest drum anevoios. Dupa cateva zile de zburat in tandem cu tinta sa Intelsat 901 in regiunea cunoscuta ca cimitirul geostationar, MEV-1 un satelit al lui Northrop Grumman, s-a apropiat sub strictul control al inginerilor de la sol si s-a cuplat rigid de structura tintei pe 25 februarie la 07:12 UTC. Trebuie spus din start ca Intelsat 901 este un satelit obisnuit si nu a fost prevazut din constructie cu vreun dispozitiv special de andocare, tocmai de aceea soluti...
More...
VA252
18 februarie a adus a doua lansare europeana a anului. In prim plan, aceeasi racheta Ariane 5 ECA, cu o misiune similara celei de la mijlocul lui ianuarie: lansarea a doi sateliti geostationari. Zborul VA252 a vizat o traiectorie de transfer GTO cu caracteristicile 250 km perigeu x 35786 km apogeu x 6 grade inclinatie orbitala si a insemnat un zbor de 31 de minute pentru lansatorul european operat din Guiana Franceza. Cateva cuvinte despre pasageri, ambii originari din Asia. JCSAT 17 este satelitul cu numarul 21 lansat de Arianespace pentru grupul japonez SKY Perfect JSAT Corporation, intr-un parteneriat care dateaza din 1989 si care asigura iata, o medie de un contract pe an. O platforma LM-2100 a celor de la Lockheed Martin, cu o masiva antena de 18 m diametru construita de Harris Cor...
More...
China la a patra sa lansare pe 2020
More...
Posting Permissions
- You may not post new threads
- You may not post replies
- You may not post attachments
- You may not edit your posts
-
Forum Rules